ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 543, 2008-11-04 08:30

יצחק גלנטי: שלום, אני פותח את ישיבת הוועדה.

יצחק גלנטי: נושא הדגל הזה של הצעת החוק הזו נמצא פה לימיני, חה"כ זבולון אורלב.

זבולון אורלב: כמי שהיה מיוזמי החוק, אני רוצה לפתוח בשני משפטים כדי שנבין על מה אנחנו מדברים.

זבולון אורלב: אנחנו מדברים על אדם זקן בן 85 לפי גרסתו של חה"כ חיים כך, או על אדם בן 90 לפי גרסתי, שהוא יהיה זכאי לקבל שירותי סיעוד מעובד זר בפרוצדורה שונה מזו הקיימת היום.

זבולון אורלב: היום הוא צריך לעבור מבחני תלות, ואנחנו חשבנו שאותם מבחנים בפני אחות צעירה הם קצת נראים משפילים.

זבולון אורלב: למרות שאותה עובדת לא מתכוונת לכך, בפניו כך הם נראים.

זבולון אורלב: אדם בגיל כזה יש לפטור ממבחני תלות.

זבולון אורלב: מספיק מידע על אותו אדם בשירותי הבריאות, בידי רופא כזה או אחר, והוא יוכל לתת את האישור.

זבולון אורלב: בכך נוכל לחזק את סוגיית הסיעוד במדינת ישראל.

זבולון אורלב: צריך לומר, אדוני היושב ראש, שמדינת ישראל מובילה בעולם בכל הסוגיה הזו.

זבולון אורלב: חוק הסיעוד הוא חוק שמדינת ישראל יכולה להתגאות בו.

זבולון אורלב: זה אותו חוק שמקנה אפשרות לזקנים להמשיך ולהישאר בביתם, ולקבל סיוע.

זבולון אורלב: לכן, אנחנו בשיא האירופי בשיעור האנשים הנמוך שהולך לבתי אבות.

זבולון אורלב: אני חושב, שהפתרון הקהילתי הוא הפתרון הנכון.

זבולון אורלב: אני אודה לאדוני אם נסיים את הכנת החוק היום לקראת קריאה שנייה ושלישית, כך שנוכל להביא אותו עוד בכנסת הנוכחית להצבעה, ובא לציון לגואל בכלל, ולזקנים בפרט.

יצחק גלנטי: אני חייב לציין, שההסכמה שמדובר בה היא נמצאת בתלות ישירה עם משרד האוצר.

יצחק גלנטי: היות ונציגי האוצר נמצאים פה, אני מקווה שנסיים את הדיון היום ונעביר את הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית.

יצחק גלנטי: אבקש מהיועצת המשפטית להציג את הצעת החוק.

נועה בן שבת: ההצעה היום שונה מההצעה כפי שנוסחה בהתחלה, שמדברת על זכאות מיידית להיתר.

נועה בן שבת: כפי שנאמר בדיון לקריאה ראשונה ובהמשך, אנו מדברים על כך שיהיה מסלול אחר ולא זכאות אוטומטית.

נועה בן שבת: מוצע כאן לדבר על רופא בהגדרה רחבה יותר ממה שנקבע לגבי זכאות לגמלת סיעוד, רופא מומחה ברפואה פנימית, בגריאטריה או בנוירולוגיה.

נועה בן שבת: הוא יעשה מעין בדיקת תלות, שאותה יקבע השר בתקנות.

נועה בן שבת: הוא צריך לראות שיש איזושהי תלות בעזרת הזולת.

נועה בן שבת: בסעיף קטן (ג) ניתנת האפשרות להתנות את ההסכם הזה בתנאים.

נועה בן שבת: האחד הוא, העזרות בעובד זר בענף הסיעוד הנמצא בישראל.

נועה בן שבת: תנאי כזה לא נמצא היום בין התנאים.

נועה בן שבת: אולי לא כאן המקום להכניס אותו, וצריך לתת את הדעת על זה.

נועה בן שבת: מצד שני, לא יתנו לממונה להתנות את התנאי הזה אם אין עובד זר מתאים בישראל.

נועה בן שבת: תנאי שני, הוא תנאים הדרושים לשם הגנה על מבקש הבקשה להיתר.

נועה בן שבת: תנאי נוסף, הוא תנאים הדרושים להגנה על העובד הזר.

נועה בן שבת: זה מן הסתם תנאים של תשלום שכרו.

יצחק גלנטי: אבל יש הצעת חוק נפרדת בנוגע להגנה על זכויות העובדים הזרים.

נועה בן שבת: הצעת החוק שאדוני הציע היא לגבי הפיקוח על הפעולה, על הטיפול המקבל הקשיש מידי העובד הזר או העובד בכלל.

נועה בן שבת: דבר נוסף שצריך לציין, הוא שהרופא המומחה כאן הוא רופא המשתייך לבית חולים, לקופת חולים או מוסד רפואי מוכר אחר.

נועה בן שבת: בנוסף, הבדיקה לא מותנית בתשלום מעבר להשתתפות העצמית של הביטוח הרפואי.

נועה בן שבת: אנחנו מדברים על מספר מוגבל של חולים, לא נראה שיש עלות תקציבית בנושא הזה.

יצחק גלנטי: הייתי מבקש התייחסות מפי נציג משרד התמ"ת.

שושנה שטראוס: המטרה של הרשויות, כמו מטרת הוועדה, היא לוודא שכל קשיש שזקוק לטיפול של עובד זר, שזקוק לטיפול וסיוע במשך רוב שעות היממה, יקבל את הטיפול הזה בדרך הנכונה, בלי בירוקרטיה ותנאים בעייתיים.

שושנה שטראוס: יחד עם זאת, חשוב לנו מאוד שלא ינצלו את הקשישים ושלא יביאו עובדים זרים לישראל שלא לצורך.

שושנה שטראוס: אנחנו מכירים תופעות כאלה.

שושנה שטראוס: לפני כמה שבועות התפרסמה כתבה במעריב, על עובדת שלקחו אותה משדה התעופה, שמו אותה בתחנה מרכזית והיא עוד יושבת ומחכה.

זבולון אורלב: מה שאת עושה עכשיו הוא פופוליסטי.

זבולון אורלב: אל תשתמשי בזקנים ובקשישים כדי להשיג כל מיני מטרות אחרות.

זבולון אורלב: בואי דברי לעניין.

זבולון אורלב: מה שאמרת לגבי אותה עובדת לא קשור לנושא.

זבולון אורלב: לא הביאו אותה לזקן בן 90.

זבולון אורלב: אם אין לך נימוקים יותר טובים, אל תאמרי אותם.

שושנה שטראוס: אני מדברת מהניסיון היומיומי שלי.

זבולון אורלב: מה זה קשור לעניין שלנו?

שושנה שטראוס: זה קשור.

שושנה שטראוס: אם התנאים להבאת העובדים לא יהיו מפקחים, אפשר יהיה להביא בקלות יתר עובדים זרים על שם מעסיקים שלא מתכוונים להעסיק אותם.

שושנה שטראוס: אני לא אומרת שזה יקרה בכל מקרה, אבל אפילו בתנאים הנוכחיים היום זה קורה.

שושנה שטראוס: לכן, כאשר אנחנו עושים את האיזון אנחנו שוקלים את זה אל מול הישראלים שמועסקים היום לפי שעות בטיפול בקשישים ובמוסדות סיעודיים.

זבולון אורלב: בגלל שאתם נכשלים בפיקוח שלכם, קשישים צריכים לסבול.

זבולון אורלב: זה מה שאת אומרת.

זבולון אורלב: את אומרת: הואיל ואנחנו לא מוכשרים לפקח, בואו ניתן לקשישים לסבול.

זבולון אורלב: זו המסקנה.

זבולון אורלב: אלה באמת דברים רציניים מאוד.

שושנה שטראוס: חייבים פיקוח, אבל הפיקוח הכי טוב הוא לקבוע תנאים שימנעו את המצבים האלה.

שושנה שטראוס: אנחנו מנסים לקבוע נהלים שימנעו את הניצול הזה, יגנו על העובדים הישראלים, וגם יתנו לקשישים מענה.

שושנה שטראוס: אנחנו חושבים שהנהלים הנוכחיים של יחידת הסמך מאזנים עד כמה שניתן.

שושנה שטראוס: הם גמישים, יש אפשרות לחריגים, יש אפשרות לשינויים בהתאם למה שקורה בשטח וכו'.

שושנה שטראוס: אנחנו חושבים, שהמצב הנוכחי הוא סביר ואפשר להמשיך אותו.

שושנה שטראוס: יחד עם זאת, כפי שהיועצת המשפטית אמרה, ההצעה היום היא לא כפי שהיתה מנוסחת בשלב הראשוני.

שושנה שטראוס: הוועדה והמציעים שמעו את הטענות של הממשלה, והכניסו שינויים.

שושנה שטראוס: אני יכולה להגיד שהשינוי העיקרי שלא הוכנס, הוא לגבי קשיש שנמצא במוסד סיעודי.

שושנה שטראוס: לפי הנהלים שלנו, אדם שנמצא במוסד סיעודי אינו זכאי להעסיק עובד זר.

שושנה שטראוס: יש ישראלים שמועסקים שם.

רן כהן: האם האוטומטיות של קבלת עובד זרת מפאת גיל נשארה?

זבולון אורלב: לא, היא מותנית בפיקוח.

רן כהן: כלומר, לפי אישור מומחה.

נועה בן שבת: לפי אישור מומחה, בהתאם למבחני תלות מסוימים שיקבע השר בתקנות.

זבולון אורלב: במקום ההצגות שהוא צריך להציג בפני אחות צעירה, יבדוק זאת רופא.

יצחק זיו: המילה שאמרת היא נכונה.

יצחק זיו: מצד שני, אי אפשר לבוא ולומר שהעובד הזר ניתן במתנה.

יצחק זיו: אותו אדם שלא זקוק לו, לא ירצה אותו בכל מקרה.

רן כהן: הוא לא ירצה אותו, אבל אחרים ירצו אותו בעבור בצע כסף.

רן כהן: אתם לא מבינים את כל התחום הזה.

רן כהן: אתם מדברים בבורות גמורה.

יצחק זיו: אם אדם מגיע לגיל שהוא זכאי לעובד זר, צריך לאפשר לו זאת ללא שום התניה.

יצחק זיו: כאשר אותו אדם לא זקוק לעובד זר, הוא לא ייקח אותו.

יצחק זיו: גם אף אדם מן המשפחה לא ייקח אותו.

יצחק זיו: העובדה היא, שהוא לא היה זקוק לו כל הזמן.

יצחק זיו: מקרה בו אדם מקבל זכות לעובד זר ומישהו אחר מנצל זאת במקומו, יכול להיות בכל גיל.

יצחק זיו: צריך לתת פריבילגיה לאנשים המגיעים לגיל הזה, ללא שום טובות וללא שום התניות.

יצחק גלנטי: אני מבקש לשמוע את נציגי הביטוח הלאומי.

אסתר רייס: השאלה היא, איך לאזן בין הרצון לא ליצור בירוקרטיה ובין החשש שלנו משני דברים.

אסתר רייס: החשש הראשון הוא, שאנשים שיכולים להסתדר עם עזרה של עובד ישראלי מספר שעות ביום ועדיין לא זקוקים לסיוע של יממה שלמה או יום שלם, הפיתוי שיעמוד בפניהם לקבל עובד זר יהיה מאוד גדול.

אסתר רייס: החשש השני הוא מהניצול שיעשו, שישכנעו אנשים שלא רוצים, לא צריכים ולא יכולים לשלם לקחת עובד זר, ובסופו של דבר הוא לא יהיה לעזרתם.

אסתר רייס: השאלה היא, איך מאזנים את הדברים כך שיינתנו הקלות לאנשים בני 90, כמו שנעשה כבר בחקיקה לבני 90 בסיעוד.

רן כהן: האם יש אוטומטיות לקבלת מת"בית לפי גיל?

אסתר רייס: לא.

אסתר רייס: ההקלה לבני 90 היא הקלה שאנחנו חיים איתה בשלום.

אסתר רייס: היום הם לא חייבים לעבור את מבחן התלות אם הם לא רוצים, למרות שאני עומדת על זה שהבדיקה שלנו היא לא משפילה.

יצחק זיו: אני ראיתי את הבדיקה המשפילה הזו שנעשתה לחמותי, ז"ל.

יוסי אדלשטיין: האם בגיל 84 היא לא משפילה, ובגיל 85 היא משפילה?

יצחק זיו: הבדיקה משפילה בכל גיל.

אסתר רייס: אנחנו עושים הכל על מנת לכבד את האדם בעת הבדיקה.

אסתר רייס: אני לא אכנס לפרטים.

אסתר רייס: היום יש את האפשרות, לפי תיקון מס' 91, שאנשים יביאו אישור מרופא גריאטר או רופא נוירולוג.

אסתר רייס: הם לא צריכים להיבדק על ידי מעריך של הביטוח הלאומי.

זבולון אורלב: זו הקלה לצורך מה?

אסתר רייס: לצורך קבלת סיעוד.

אסתר רייס: זה חוק מרציאנו מלפני שנה.

רן כהן: לאו דווקא לעובד זר.

זבולון אורלב: האם זו זכאות גם לעובד זר?

אסתר רייס: יש דף מוסדר של בדיקה שהרופא ממלא אותו, ואנחנו לפי הדף הזה קובעים את הזכאות.

אסתר רייס: הוא בהחלט יכול לשמש את התמ"ת גם לקביעה לגבי עובד זר.

זבולון אורלב: זה החוק.

נועה בן שבת: האם בפועל אתם מתייחסים לזה כמו אל מבחן התלות המלא?

נועה בן שבת: השאלה היא, האם האישור של הרופא משמש אותם כבר היום למטרה הזו.

אסתר רייס: בוודאי, כי הם נשענים על מה שאנחנו קובעים על פי האישור.

אסתר רייס: התמ"ת נשען ברובו על החלטות הביטוח הלאומי לפי ניקוד.

אסתר רייס: גם האישור הזה קובע ניקוד.

אסתר רייס: הרופא יכול לקבוע גם שהאיש עצמאי.

אסתר רייס: באישור כתוב מה מצבו של האדם, ועל פי זה אנחנו קובעים זכאות.

אסתר רייס: גם התמ"ת יכול להישען על זה.

יצחק גלנטי: אני הייתי מבקש לדעת, מה סדר גודל האוכלוסייה הנזקקת לכך, גם אם מדובר בבני 90 פלוס וגם אם מדובר באוכלוסייה מגיל 85 פלוס.

אסתר רייס: האם אתה שואל אותי, כמה אנשים בני 85 יש באוכלוסייה?

יצחק גלנטי: נכון.

יצחק גלנטי: הם הפוטנציאל של הצעת החוק הזו.

אסתר רייס: מדובר ב-80,000 קשישים.

רן כהן: לכמה מהם יש כבר היום עובד זר?

רן כהן: אפרים: 21,000 קשישים.

רן כהן: כלומר, יש פוטנציאל של 60,000.

רן כהן: יופי.

רן כהן: תהיה מדינה של עובדים זרים.

יצחק גלנטי: לפי נתוני מחלקת מחקר והמידע של הכנסת יש 48,200 קשישים בגילאי 85-89, 20,400 קשישים בגילאי 90-94, ובגילאי 95 ומעלה יש 4,600 קשישים.

יצחק גלנטי: בסך הכל מדובר ב-73,000 קשישים בגילאים האלה.

אסתר רייס: אני אסביר את הפער.

אסתר רייס: הנתונים האחרונים של הלמ"ס הם מ-2007.

אסתר רייס: לנו יש נתונים קצת יותר מתקדמים.

אסתר רייס: אנחנו מדברים על 80,000.

יצחק זיו: כמה מהם מקבלים היום אישור לעובד זר?

אפרים כהן: 8,500 מעל גיל 90.

יצחק גלנטי: זה עדיין לא ברור שכולם מבקשים את העזרה, וזה גם לא ברור שכולם מבקשים את העזרה הזו.

רן כהן: אני חייב לומר, שאני נמצא במצוקה מאוד גדולה.

רן כהן: אני משמש שנים כיו"ר הוועדה לעובדים זרים, ואני יודע מה מתחולל בתחום הזה.

רן כהן: רק בשבוע האחרון הייתי בסיור ביחד עם יוסי אדלשטיין ממשרד הפנים במתקנים של שדה התעופה בכניסת עובדים זרים, וראיתי את התהליך הזה.

רן כהן: גם נפל בחלקי להיות בין מחוקקי חוק הסיעוד, שבבסיסו מדובר בהעסקת המת"ביות הישראליות בסיעוד לאנשים נזקקים.

רן כהן: אני אומר לכם, שהצעת החוק הזו היא הצעה מוטעית.

רן כהן: אם באמת רוצים לטפל בנושא של ההשפלה, של הפגיעה, של החדירה לפרטי חייו של האדם, צריך לטפל בזה בכלים אחרים לגמרי ולא בכלים האלה.

יצחק גלנטי: איזה כלים אתה מציע?

רן כהן: לעבור לבדיקה אצל רופאים.

זבולון אורלב: זה מה שאנחנו עושים.

רן כהן: אבל נתינת האישור באופן אוטומטי לפי גיל זה לא בסדר.

זבולון אורלב: אין יותר הצעה המדברת על אוטומטיות.

זבולון אורלב: למה לך לנאום נאום על משהו שלא קיים?

רן כהן: יש אוטומטיות.

רן כהן: מגיל מסוים והלאה אדם יכול להביא אישור מרופא.

זבולון אורלב: לא זו ההצעה.

זבולון אורלב: למה לנאום נאום לא נכון?

זבולון אורלב: מדובר על רופא מומחה, כמו שקיים היום בביטוח הלאומי.

זבולון אורלב: למה לנאום נאום לא נכון?

רן כהן: אז למה מדובר על אישור מרופא מומחה רק מגיל 85?

רן כהן: למה לא מדברים גם על נכים ועל אנשים שנמצאים במצוקה נפשית?

זבולון אורלב: אני תומך גם בזה.

זבולון אורלב: האויב של הטוב הוא הטוב ביותר.

רן כהן: אז תביאו הצעת חוק שאין בה מרכיב גיל.

רן כהן: מרכיב הגיל יפרוץ את הכל.

רן כהן: המגמה במדינת ישראל, היא לשים יד על הברז הזה של ייבוא עובדים זרים בכל הענפים.

רן כהן: יש מגמה של ממשלת ישראל, שאני מצדיק אותה.

רן כהן: בבניין זה צומצם, בחקלאות זה עוד קשה, בתעשייה זה צומצם, בסיעוד הצמצום הוא הכי קשה.

רן כהן: הצעת החוק הזו תגרום לתעשייה הרבה יותר משומנת של ייבוא עובדים זרים.

רן כהן: אני מתפלא על שני חבריי, כיוון שזה עומד בסתירה איומה לצורך מאוד מוגדר, כמה שיותר עובדות ישראליות.

זבולון אורלב: אני מסכים.

יצחק גלנטי: אני עוד לא רואה את הנהירה הגדולה של עובדים ישראלים בכיוון הזה.

יצחק גלנטי: מהי האלטרנטיבה, לבטל את זה בכלל?

רן כהן: אין נהירה גדולה, אבל ככל שיותר עובדים זרים יבואו לעבוד בענף הסיעוד כך יהיו פחות ופחות עובדות ישראליות.

רן כהן: זה הרבה יותר נוח והרבה יותר קל.

יצחק גלנטי: האם אתה מציע זה להזיח את האוכלוסייה הנזקקת עד אשר יימצא עובד ישראלי שיוכל להחליף את העובד הזר?

רן כהן: יש מעט מאוד חברי כנסת שדאגו שהתהליך הזה יהיה תהליך קל יותר, קצר יותר והוגן יותר, כמו שאני עשיתי.

רן כהן: אל תטיפו לי מוסר.

רן כהן: אני רואה בתהליך הזה סכנה.

רן כהן: אני רואה שיש שינוי במבנה של הצעת החוק הנוכחית, אבל זה עדיין לא מספיק.

רן כהן: אני מזהיר, שזה יכול להיות פתיחה של ברז לייבוא עובדים זרים.

רן כהן: אני גם לא רואה פה שוויון טוטאלי.

רן כהן: איך משווים בין נכה 100%, שבקושי מתקיים ומשרת את עצמו, לאדם אחר שיש לו את מרכיב הגיל.

יצחק זיו: אותו אדם יהיה זכאי.

רן כהן: זה לא נכון.

רן כהן: גם נכים לא זכאים באופן אוטומטי.

יצחק זיו: אני שואל לגבי האוכלוסייה שמונה 40,000 קשישים.

יצחק זיו: כמה מהם ביקשו עובד זר?

יצחק זיו: נאמר כאן של-30% יש עובד זר.

יצחק זיו: נשארו 60%, ואני שואל כמה מהם ביקשו ונדחו.

אפרים כהן: כל אדם סיעודי מעל גיל 85, אשר ממציא את האישורים הרפואיים המתאימים, מקבל היתר.

אפרים כהן: יש ועדה מיוחדת, ובמקרים בודדים ביותר מתקבל סירוב.

אפרים כהן: מי שמגיש אישורים מתאימים מקבל היתר.

אפרים כהן: החשש שלנו כדרג מקצועי, הוא שהצעה זו תביא לכך שבמקום שהסיעודי יקבל את העובד הזר גורמים אחרים ישתמשו בו למטרות אחרות.

יצחק גלנטי: מכאן, שהבעיה היא הפיקוח.

רן כהן: יש היום בישראל 54,000 עובדים זרים.

רן כהן: ההשלכות של זה הן מאוד חריפות לחברה הישראלית.

רן כהן: יותר ויותר אנשים מוצאים עצמם פה ללא רישיון עבודה.

יצחק גלנטי: זה שוב בעיה של פיקוח.

רן כהן: יהיה קשה לפקח יותר ויותר כאשר יהיו יותר היתרים.

רן כהן: אני קורא לחבריי שרוצים לקדם את הנושא הזה – בואו נדאג לכמה שיותר עובדי סיעוד ישראליים, לעידוד עבודה, להעלאת שכרם, להטבת תנאיהם ודרבון בכל דרך.

יצחק זיו: אנחנו לא נגד הדבר הזה.

רן כהן: אני מתנגד להגדלת מספר העובדים הזרים בישראל.

רן כהן: יש היום 10,000 עובדים שנכנסו לעבוד בענף הסיעוד, והם לא עובדים בענף הסיעוד.

זבולון אורלב: יש לי בשורה רעה לידידי, חה"כ רן כהן, שהוא מחברי הכנסת הטובים ביותר שהיו בכנסות שאני מכיר בכל מה שקשור בפעילות בעניינים החברתיים.

זבולון אורלב: אני שותף לדעתו, שנגע העובדים הזרים הוא נגע חברתי שיש לטפל בו.

זבולון אורלב: בהיותי בממשלה עשיתי מאבק קשה מאוד לצמצם ככל האפשר מספר העובדים הזרים בישראל, כיוון שזה פוגע באזרחי המדינה שרוצים להתפרנס.

זבולון אורלב: אין לנו על כך מחלוקת.

זבולון אורלב: בסדר העדיפות שלי כרגע עומד במרכז אותו אדם זקן.

זבולון אורלב: יש לי בשורה רעה בשבילך, חה"כ רן כהן.

זבולון אורלב: מספר העובדים הזרים בסיעוד יגדל, וזה בגלל שתי סיבות.

זבולון אורלב: ראשית כל, אוכלוסיית הזקנים גדלה.

זבולון אורלב: כל שנתון גדל יותר מקודמו.

זבולון אורלב: אחוז האוכלוסייה הזקנה במדינת ישראל ילך ויגדל.

זבולון אורלב: אם אנחנו רוצים לשמור על המדיניות, שהטיפול העדיף הוא בביתו של הקשיש ולא בבית אבות או מקום סיעודי אחר, אז מספר העובדים הזרים ילך ויגדל.

זבולון אורלב: הסיבה השנייה בגינה מספר העובדים הזרים יגדל, היא מפני שהרפואה מתקדמת.

זבולון אורלב: בעבר זקנים במצבים מסוימים היו הולכים לעולמם.

זבולון אורלב: היום הם נשארים איתנו, ברוך השם.

זבולון אורלב: לכן, אי אפשר להחזיק את המקל משני קצותיו.

זבולון אורלב: אי אפשר להגיד שאנחנו רוצים להישאר עם אותו אחוז של זקנים שנשארים בביתם ולא להגדיל את

רן כהן: אפשר שיהיו יותר עובדים ישראליים.

רן כהן: יש לנו יותר מ-100,000 עובדים ישראלים בענף הזה.

יצחק זיו: הם לא רוצים להגיע לעבוד בענף הזה.

רן כהן: 100,000 רוצים לעבוד בענף הזה.

זבולון אורלב: אי אפשר להחזיק את המקל משני קצותיו.

זבולון אורלב: מי כמוני רוצה שיותר עובדים ישראלים יעבדו בתחום הזה.

זבולון אורלב: יכול להיות שצריכים לתת בונוס על מנת לעודד עובדים ישראלים לבוא ולעבוד בתחום.

זבולון אורלב: יש לי כמה רעיונות.

זבולון אורלב: אם המטפל הוא ישראלי, המשפחה מקבלת את הכסף הנוסף שצריכים לשלם לעובד ישראלי.

זבולון אורלב: אם המדינה היתה נותנת למשפחה איקס כסף עבור עובד זר ואילו עבור עובד ישראלי היתה נותנת איקס פלוס 30%, יכול להיות שהיו מעסיקים יותר ישראליים.

זבולון אורלב: העובדים הישראלים רוצים יותר כסף.

זבולון אורלב: הם לא מסתפקים בשכר שמקבל העובד הסיעודי הזר.

זבולון אורלב: זו הסיבה העיקרית.

זבולון אורלב: אם רוצים לאחוז את השור בקרניו, זה העניין.

זבולון אורלב: אי אפשר להחזיק את המקל משני הקצוות.

זבולון אורלב: מה אנחנו מציעים בהצעת החוק?

זבולון אורלב: שאיזה הסדר בלתי ידוע, שאני שומע עליו עכשיו לראשונה, יהיה מוסדר בחוק שלנו.

זבולון אורלב: הזקן יוכל לבחור בשני מסלולים.

זבולון אורלב: אגב, הזכאות לעובד זר ניתנת רק למי שיש גמלה מלאה של 150%.

זבולון אורלב: זכאות ל-9 שעות לא מקנה זכאות לעובד זר.

זבולון אורלב: מי שרוצה להישאר במסלול הקיים, יכול להישאר במסלול הקיים.

זבולון אורלב: מי שלא רוצה במסלול הקיים, יביא אישור רפואי כמו שקיים בביטוח הלאומי במבחנים אחרים, ימלא טופס על ידי רופא מומחה.

זבולון אורלב: הסכמנו שזה לא ימולא על ידי רופא משפחה.

זבולון אורלב: אני מסכים שזה יהיה גם לגבי נכים.

זבולון אורלב: למה לטרטר את האזרחים שלנו לחינם?

זבולון אורלב: אם צריך בעקבות זה להגביר את הפיקוח, שיגבירו את הפיקוח.

זבולון אורלב: חבריי היקרים במשרדי הממשלה, שאני אוהב ומכבד, לא יכול להיות שבגלל חולשת פיקוח אנשים קשישים לא מקבלים את העזרה ואת הסיעוד שהם צריכים לקבל.

זבולון אורלב: אם אני שומע שיש 10,000 עובדים שנכנסו לעבוד בתחום הסיעוד והם לא עובדים בתחום הסיעוד, זה כשל של המערכת הממשלתית שלא יודעת לאתר אותם.

זבולון אורלב: זה כשל שצריכים לדון בו, למה הוא קורה, איך מתמודדים איתו, וצריך לתת לכם את הכלים כדי להתמודד איתו.

זבולון אורלב: זה חמור ביותר ש-10,000 עובדים שנכנסו לא עובדים בתחום אליו הם הובאו.

זבולון אורלב: עם זאת, לא נכון ולא ראוי להשתמש באותו כשל כדי לא לעזור לזקנים.

זהבה וייזר: כחלק מהגדרות תפקידי אני גם חברה בוועדה של משרד התמ"ת למתן היתרים.

זהבה וייזר: אני לא רואה כל בעיה.

זהבה וייזר: לא היה אדם שפנה לוועדת חריגים, כאשר היו מסמכים המתקפים את מצבו, כולל מרופא המשפחה, מבני משפחה, משכנים או מכל גורם בקהילה המקורב אליו, כולל דוח סוציאלי, ולא קיבל את האישור.

זהבה וייזר: אני רוצה לציין, שאני חברה בוועדה ביחד עם רופא גריאטר מומחה, כאשר אנחנו מסתכלים בכובד ראש על כל המסמכים.

זהבה וייזר: לא היה אדם שפנה, כאשר למחלות שלו היו השלכות על התפקוד היומיומי שלו, ולא אישרנו לו העסקת עובד.

זהבה וייזר: לא פעם היה מדובר בבעיות נפשיות, שלא בהכרח הן בעיות רפואיות גרידא.

רן כהן: השאלה היא כמה בקשות הפכתם.

רן כהן: כלומר, כמה בקשות שלא אישרו, אתם כוועדת חריגים כן אישרתם.

זהבה וייזר: צריך לשאול את חבריי מהתמ"ת.

רן כהן: כלומר, מהו האחוז שוועדת החריגים משנה לגביו את ההחלטה.

זהבה וייזר: בדרך כלל שמדובר בניקוד מאוד נמוך כך שהפער לא מאפשר את העסקת העובד.

קריאה: אין מצב שבו אנחנו דוחים את האדם לפני הוועדה.

זהבה וייזר: הוא שואל לגבי בקשות שלא אושרו ונדחו בביטוח הלאומי.

רן כהן: אולי אסתר יודעת.

זהבה וייזר: יש כאן פנייה לחוות דעת מפי רופא גריאטר, נוירולוג או רופא פנימי.

זהבה וייזר: הפתרון הזה הוא לעשירי העם.

זהבה וייזר: אנחנו היום מתמודדים עם זקן שצריך הערכה גריאטרית מרופא קופת החולים, ומחכה חצי שנה.

זהבה וייזר: הפתרון האחר הוא ללכת לקבל חוות דעת פרטית ולשלם 600 שקלים.

זהבה וייזר: האם לזה אנחנו חותרים?

יצחק גלנטי: לפי מה שאני שמעתי עד עכשיו ממשרד התמ"ת, הבעיה המרכזית היא למנוע זליגה של העובדים הזרים לתחומים אחרים.

זהבה וייזר: ולא היה זקן שפנה ולא קיבל אישור, אם הוא היה זכאי.

יצחק גלנטי: כלומר, הבעיה היא עם מערכת הפיקוח.

יצחק גלנטי: השאלה היא, איך מונעים את הדבר הזה.

יוסי אדלשטיין: אני מסתייג ממה שנאמר פה.

יוסי אדלשטיין: אני מנהל אגף האכיפה במשרד הפנים.

יוסי אדלשטיין: אני מסתייג מהאמירה הזו.

יוסי אדלשטיין: זו לא בעיה של פיקוח.

יוסי אדלשטיין: הבעיה הבסיסית נובעת מהצורך.

יוסי אדלשטיין: גם היום ישנם קשישים שלא צריכים את העובד במשך 24 שעות, אלא צריכים אותו לחלק מהיממה.

יוסי אדלשטיין: כלומר, הם מעסיקים את העובד בחלק מן היממה, ובשאר היממה הוא הולך לטייל.

יוסי אדלשטיין: זו הבעיה.

יוסי אדלשטיין: אין כאן בעיית פיקוח.

יוסי אדלשטיין: לכן, אני אומר שמי שנזקק לסיוע בחלק משעות היממה יכול להסתפק במת"בים ישראלים.

יוסי אדלשטיין: לא כולם צריכים את העובד 24 שעות.

יצחק זיו: האם חשבתם על חלוקת העובד לשני אנשים?

רן כהן: אי אפשר.

יוסי אדלשטיין: צריך לחשוב על זה.

יוסי אדלשטיין: ברמת העיקרון, זהו שורש הבעיה.

יוסי אדלשטיין: הפיקוח הוא לא הבעיה.

אבנר עורקבי: אני מתנגד למה שהוא אמר.

יצחק גלנטי: אני רוצה לשמוע את עמדת האוצר.

יובל יעקובי: כמו שנאמר פה על ידי החברים האחרים בממשלה, מה שמטריד אותנו זה לא הזליגה.

יובל יעקובי: הזליגה היא רק אחת מהתופעות.

יובל יעקובי: התופעה השנייה היא התופעה שיוסי ממשרד הפנים הזכיר.

יובל יעקובי: אנחנו מזהים הרבה גורמים אינטרסנטים, כך שברגע שיש הקלות לאנשים בגילאי 85 פלוס תתפתח תעשייה שמגלגלת מיליארדים של שקלים של אנשים שיש להם אינטרס בהבאת עובדים זרים לישראל.

יובל יעקובי: בכל הדיונים הקודמים של הוועדה הייתי נוכח, וראיתי שנציגי משרד התמ"ת ומשרד הפנים שבו וחזרו לוועדה, והראו כי אין שום בעיה אמיתית לבן אדם בן 85 פלוס לקבל עובד זר בהנחה והוא זכאי לזה.

יובל יעקובי: לא עושים לו שום בעיות מיוחדות.

יובל יעקובי: אין שום השפלות.

יצחק גלנטי: האם אתה יוצא מתוך הנחה שכל מה שהתפרסם בתקשורת בנוגע להשפלות זה עורבא ופרח?

אפרים כהן: זה לא קשור להיתר, אלא לביטוח הלאומי.

יובל יעקובי: אם היו מקרים של השפלות, היו אלה מקרים נקודתיים אשר אינם קשורים לגיל הקשיש.

יובל יעקובי: אנחנו קיבלנו נתונים מאוד מסודרים ממשרד התמ"ת, שהראו שאדם מעל גיל 85 שמגיש בקשה לעובד זר יכול לקבל זאת מבלי לעבור ויה דה לרוזה.

יצחק זיו: האם משרד האוצר חשב לטפל בחברות ההשמה, שגוזלות את הכסף מאותם קשישים?

טלי הרפי: אבל עכשיו אתה מעודד את החברות האלה.

יצחק זיו: אל דברו על מיליונים, כאשר אתם בעצמכם לא מטפלים באנשים האלה.

יצחק זיו: החברות האלה גוזלות את הכסף מאותם קשישים.

יובל יעקובי: הממשלה מתנגדת להצעת החוק.

יצחק גלנטי: נציג משרד האוצר טוען שהוא מייצג את הממשלה, שמתנגדת להצעת החוק הזו.

יובל יעקובי: אני מבקש לרשום שתי הסתייגויות של שר האוצר להצעת החוק.

יצחק גלנטי: אני מבקש מהיועצת המשפטית לקרוא את הצעת החוק.

נועה בן שבת: את סעיף קטן (א) קראנו בפעם הקודמת.

נועה בן שבת: עלתה שאלה, האם אנחנו מתנים שהרופא המטפל במבקש יהיה נוירולוג, פנימאי או גריאטר.

נועה בן שבת: אני רוצה לציין, שזה לא היה התנאי בהצעת החוק תיקון מס' 105 לחוק הביטוח הלאומי.

שי סומך: אולי עדיף לאמץ את הנוסח של חוק מרציאנו, כיוון שהוא יותר סביר.

נועה בן שבת: אני לא יודעת אם חברי הכנסת מעוניינים דווקא לאמץ את חוק מרציאנו, כאשר אנחנו מדברים פה על מתן שירותי סיעוד לאותו אדם לפי בקשה שהוא יגיש.

נועה בן שבת: חלק מהנוסח פה התבקש גם על ידי משרד התמ"ת, למשל לגבי הנושא של הגשת בקשה.

נועה בן שבת: קשה לקבוע לאמץ את הנוסח של חוק מרציאנו, מבלי להתייחס לסעיפים כפי שהם כתובים.

נועה בן שבת: כדאי לקרוא את הסעיפים, ואם יש משהו שחסר פה והיה בחוק מרציאנו אז אולי כדאי להוסיף אותו.

אסתר רייס: ההבדל העקרוני הוא, שהרצון היה שמי שייתן את האישור לא יהיה המטפל הישיר של מקבל האישור.

אסתר רייס: לכן, הוחלט שמי שייתן את האישור הוא רופא העובד במוסד רפואי, לא האדם שהוא ניגש אליו באופן פרטי וקיבל ממנו אישור.

אסתר רייס: לשם כך גם הוסדר התשלום על ידי המוסד לביטוח הלאומי.

אסתר רייס: לכן, רצוי להיצמד לנוסח ההוא.

נועה בן שבת: בחוק מרציאנו לא כתוב שזה לא רופא שמטפל בו, אבל כתוב שזה רופא מומחה במסגרת עבודתו במוסד רפואי.

נועה בן שבת: אותה הגדרה כתובה גם פה בסעיף קטן (א): "בידי רופא מומחה במסגרת עבודתו במוסד רפואי".

שרה לוי: אני מתחברת לדבריו של חה"כ רן כהן.

שרה לוי: גיל זה לא קריטריון.

יצחק גלנטי: אני לא חוזר לדיון הזה.

שרה לוי: אני רוצה לומר את עמדת משרד הבריאות.

שרה לוי: המיקוד פה הוא תפקוד ולא גיל, וזו צריכה להיות נקודת המוצא.

שרה לוי: הועלו פה הרבה שאלות בנושא של מהות הבודק.

שרה לוי: המיקוד הוא שתפקיד האחות הוא לעשות אומדן תפקודי.

שרה לוי: המיקוד של רופא הוא לעשות אבחנה.

שרה לוי: לכן, כל האמירות לגבי השפלה הן לא נכונות.

שרה לוי: המיקוד פה הוא מקצועיות.

שרה לוי: אם יש בעיה עם המקצועיות, צריך לטפל בזה.

יצחק גלנטי: אם לא היתה בעיה, לא היה מתקיים דיון.

שרה לוי: אני לא בטוחה שיש בעיה.

רן כהן: יש אינטרסנטים להרוויח מייבוא עובדים זרים, והם משפיעים גם בכנסת, לצערי.

רן כהן: השלוחות של האינטרסנטים לייבא עובדים זרים מגיעים גם לכנסת.

יובל יעקובי: אנחנו רוצים להסתייג שייקבע כי הגיל יהיה לא פחות מ-95.

נועה בן שבת: אני קוראת את הצעת החוק: 1.

נועה בן שבת: בחוק עובדים זרים, התשנ"א-1991 (להלן – החוק העיקרי), אחרי סעיף 1יד יבוא: (א) על אף האמור בסעיף 1יג ובהוראות שנקבעו לפי סעיף 1יד(1) רישה לעניין תנאים למתן היתר, אדם שמלאו לו 85/90 שנים זכאי לקבל מהממונה היתר להעסקת עובד זר במתן שירותי סיעוד לאותו אדם, לפי בקשה שיגיש, ובלבד שנקבעה זכאותו לפי הסעיפים האמורים או שנקבעה לגביו תלות בעזרת הזולת בידי רופא מומחה במסגרת עבודתו במוסד הרפואי.

נועה בן שבת: צריך לקבוע אם הגיל הוא 85 או 90.

נועה בן שבת: 90 זהו הגיל המופיע בהצעת החוק לעניין גמלת הסיעוד.

נועה בן שבת: צריכה להיות פה הכרעה.

יובל יעקובי: אנחנו מגישים הסתייגות.

נועה בן שבת: אבל אתם לא יודעים מה ייקבע.

נועה בן שבת: מה שר האוצר מציע, שיהיה כתוב גיל 100?

יובל יעקובי: גיל 95.

יצחק גלנטי: אבל עוד לא התקבלה הכרעה, האם מדובר בגיל 85 או 90, ולכן לא יכולה להיות הסתייגות לפני שיש החלטה בעניין.

נועה בן שבת: משרד האוצר מציע גיל 95.

יובל יעקובי: משרד האוצר רוצה להסתייג ולומר, שהגיל לא יהיה פחות מ-95.

נועה בן שבת: קוראת סעיף (ב): אדם כאמור בסעיף קטן (א) לא יידרש לשלם תשלום כלשהו עבור הבדיקה לקביעת תלות בעזרת הזולת, לרופא המומחה או למוסד הרפואי שבו הוא מועסק, במישרין או בעקיפין, למעט השתתפות עצמית כמשמעותה בסעיף 8 לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד-1994.

נועה בן שבת: קוראת סעיף (ג): הממונה רשאי להתנות את ההיתר כאמור בסעיף קטן (א) – בהיעזרות בעובד זר בענף הסיעוד הנמצא בישראל, ובלבד שמצא כי נמצא בישראל עובד זר כאמור שהזכאי להיתר יוכל להעסיקו.

נועה בן שבת: בתנאים הדרושים לשם הגנה על מבקש הבקשה להיתר.

נועה בן שבת: בתנאים הדרושים להגנה על העובד הזר.

יצחק גלנטי: מי יחפש את העובד המקומי?

רן כהן: זה לעודד את המצב שבו יביאו לפה עובדים זרים לענף הסיעוד, שלא יעבדו בענף זה.

יצחק גלנטי: אבל כתוב במפורש: ובלבד שמצא כי נמצא בישראל עובד זר כאמור שהזכאי להיתר יוכל להעסיקו.

נועה בן שבת: בדיונים הקודמים דובר על כך, שיש אחוז מסוים של בעלי היתר שקיבלו עובד זר ונפטרים.

נועה בן שבת: העובד הזר שילם את התשלומים, הגיע לישראל ונותר ללא עבודה.

נועה בן שבת: בהתחשב בכך דובר על העזרות בעובד זר שנמצא בישראל.

נועה בן שבת: השאלה היא, האם לאפשר לקבוע זאת כתנאי בחוק הזה, כאשר זה לא מופיע ביתר החקיקה הקיימת היום.

אריאלה בן צור: אני מייצגת את חברות ההשמה.

אריאלה בן צור: יש כאן בלבול.

אריאלה בן צור: יש את מי שעובר דרך חוק הסיעוד, כאשר פה ההצעה מתייחסת למי שלא עבר דרך חוק הסיעוד.

אריאלה בן צור: יכול להיות שמבחינה כלכלית אותו אדם יכול להעסיק עובד זר, ובכל מקרה מבקשים ממנו לעשות את בדיקת התלות.

אריאלה בן צור: לדעתי, החוק מתייחס לכל אלה שאינם עוברים דרך חוק הסיעוד, ולכן לאוצר אין אמירה בנושא הזה.

אריאלה בן צור: י אלה אנשים שישלמו מכספם.

אריאלה בן צור: לגבי דבריו של חה"כ רן כהן – בסעיף הקטן הזה נאמר שייקחו עובדים מתוך המאגר הקיים – ויש עובדים, כי אנשים נפטרים ונשארים עובדים בתוך המאגר שאפשר לנייד אותם – ולכן אתה לא יכול להזמין עבור אותו מטופל עובד מחו"ל.

רן כהן: יש 1,000 עובדים נוספים כל חודש.

אריאלה בן צור: אבל זה לא על שם אותם אנשים.

רן כהן: זו תעשייה של ייבוא עובדים זרים.

אריאלה בן צור: אבל אתם לא שמים את הדברים על אותם מאזנים.

יצחק גלנטי: האם יש רישום מדויק של כל עובד זר, איפה הוא נמצא ומתי הוא מתפנה?

אריאלה בן צור: יש היום רפורמה בתחום, שהתמ"ת מוביל.

יצחק גלנטי: אם הכוונה היא להמתין כי אולי יש עובד במאגר הקיים, זה לא בסדר.

יצחק גלנטי: יכול להיות שאותו מטופל זקוק לטיפול עכשיו, ואילו אותו עובד זר שקיים אצלך במאגר ישתחרר מעבודתו בעוד חודש.

יצחק גלנטי: האם נגיד לאותו זקן שיחכה?

אריאלה בן צור: האם אתה חושב שלהזמין עובד מחו"ל לא לוקח זמן?

רן כהן: אם תציעו בהצעת החוק שלא לחכות, אתם פורצים פה זרם חדש של ייבוא עובדים זרים.

יצחק גלנטי: יש הבדל גדול כאשר מדובר על עובד זר לתחום החקלאות או הבניין, או כאשר מדובר בעובד זר שמגיע לטפל באדם קשיש.

אריאלה בן צור: גם אני לא אהבתי את הרעיון של קבלת עובד באופן אוטומטי.

אריאלה בן צור: דיברנו על זה והצגנו נתונים.

אריאלה בן צור: לא אהבתי את הרעיון הזה, כיוון שכמו שנאמר פה יש היום ועדת חריגים שעובדת יוצא מן הכלל.

אריאלה בן צור: כיוון שהנפשות הפועלות החליטו שאולי כן צריך, אני עדיין חושבת שיש טעות בחשיבה שלך שעל ידי זה שיתנו אישור לבני 85-90 יהיה פרץ בלתי נסבל של עובדים זרים מחו"ל.

אריאלה בן צור: אם יש הגדרה וסייג של הסעיף הקטן הזה, אין סיבה שיהיה פה פרץ של עובדים זרים מחו"ל.

רן כהן: אני מאוד רוצה להישאר בדיון הזה, אבל ביוזמתי מתקיים דיון עכשיו בוועדה לביקורת המדינה על אי התקנת דודי שמש בדיור הציבורי.

רן כהן: זה בנשמתי ונפשי.

רן כהן: אני רוצה לומר, שאני מסתייג מהצעת החוק הזו.

רן כהן: רבותיי, אם אתם רוצים לעשות טוב, בואו נלך על הצעת חוק שמעודדת עבודה בסיעוד.

רן כהן: יש עשרות אלפי אנשים ישראליים שאפשר לעודד אותם לעבוד בתחום הזה.

שרה לוי: תעלה את המשכורות, ואז יהיו יותר עובדים.

רן כהן: אני בטוח.

רן כהן: אני מבקש להסתייג על כל אחד מהסעיפים של הצעת החוק, ואני מבקש להצטרף לכל אחת מההסתייגויות שיגיש האוצר.

יצחק גלנטי: חזון אחרית הימים.

זבולון אורלב: אני אומר, שהאוצר צריך לבדוק את עצמו.

יצחק גלנטי: אני עדיין מקווה, חה"כ רן כהן, שיהיו לך מספיק הזדמנויות להופיע בפני הוועדה ובאולם הזה.

רן כהן: גם בכנסת הבאה.

רן כהן: אני יכול לבוא בתור מומחה לעניין.

נועה בן שבת: משרד האוצר הודיע שיש לו הסתייגויות.

נועה בן שבת: אני רוצה לברר, מהן ההסתייגויות שלו לסעיפים שנקראו.

נועה בן שבת: אני מבינה שהסתייגות אחת היא לגבי הגיל.

נועה בן שבת: הם מבקשים גיל 95.

זבולון אורלב: אם החוק ידבר על בני 95, לא תהיינה לכם הסתייגויות?

טלי הרפי: לא.

טלי הרפי: יש לנו עוד הסתייגויות.

טלי הרפי: הסתייגות נוספת זו החרגה שתקבע, שמתן עובד הזר לא יחול על אותם מוסדות סיעודיים שבהם מקבלים טיפול סיעודי מלא.

נועה בן שבת: אבל זה כבר נמצא בנהלי משרד התמ"ת.

טלי הרפי: אני רוצה שזה ייקבע באופן מפורש בחוק.

נועה בן שבת: כלומר, ייתכן שמטופל סיעודי כן יקבל היתר כאשר הוא מקבל במוסד סיעודי, וקשיש לא יקבל.

יצחק זיו: אני לא מאמין שאלה פקידי האוצר.

יצחק זיו: אני לא מאמין שאלה הדעות ששומעים כאן.

זבולון אורלב: מה זה נקרא טיפול סיעודי מלא?

טלי הרפי: במוסד סיעודי אותו קשיש מקבל טיפול סיעודי.

טלי הרפי: יש הגדרה מפורשת של מהו מוסד סיעודי, ולכן אין צורך להחיל את זה שם.

זבולון אורלב: האם בבית אבות רגיל הקשיש מקבל טיפול סיעודי מלא?

נועה בן שבת: למוסד סיעודי יש הגדרה בסעיף 223 לחוק הביטוח הלאומי: מוסד סיעודי או מחלקה סיעודית שבהם מטופלים אנשים הזקוקים לסיעוד...

יצחק גלנטי: בחוק יש הגדרה למוסד סיעודי.

יצחק גלנטי: האם אתם מבקשים להוסיף להגדרה בחוק הגדרה נוספת "מוסד סיעודי מלא"?

טלי הרפי: לא.

טלי הרפי: אני רוצה להקריא את ההגדרה שאנו רוצים לגבי מוסד סיעודי.

נועה בן שבת: אני רוצה להזכיר, שהיום החוק לא אומר מילה על מוסד סיעודי.

נועה בן שבת: ההגבלה של מוסד סיעודי נקבעה בנהלי משרד התמ"ת.

נועה בן שבת: ההגבלה הזו מתייחסת לא לכל בית אבות, אלא לבית אבות שיש בו מחלקה סיעודית, כי אז הטיפול הסיעודי ניתן על ידי עובדי אותו מוסד סיעודי.

נועה בן שבת: השאלה היא, האם את רוצה דווקא מאותה אוכלוסייה של קשישים מעל גיל 95 לשלול את העובד הזר הסיעודי, כאשר מטופל סיעודי בן 45 יוכל לקבל עובד זר במוסד הסיעודי.

טלי הרפי: הוא לא מקבל.

יצחק גלנטי: אנחנו לא נוכל להמשיך בדיון.

יצחק גלנטי: אנחנו חייבים לעבור לדיון הבא.

יצחק גלנטי: אנחנו נקיים בהמשך דיונים נוספים.

זבולון אורלב: אני רוצה לומר משהו לחבריי במשרדי הממשלה.

זבולון אורלב: למרות שאני באופוזיציה, אני נשאר ממלכתי.

זבולון אורלב: אני יודע, שפעם אתה בקואליציה ופעם אתה באופוזיציה.

זבולון אורלב: אני משתדל שהחקיקה תהיה חקיקה אחראית.

זבולון אורלב: אני רוצה לומר, שהגישה של חלקכם בחוק הזה מאותת לחברי כנסת להפעיל את הכוח שלהם ולתפוס אתכם בסיבוב, כי אתם עושים בדיוק אותו דבר.

יצחק גלנטי: למי אתה מתכוון?

זבולון אורלב: למי שחושב שהדברים מכוונים אליו.

זבולון אורלב: אתם הגורם מספר אחד לחקיקה לא אחראית של חברי כנסת.

זבולון אורלב: אתם דוחקים אותם לפינה.

זבולון אורלב: אתם לא באים לתת את הפתרונות, אלא פועלים בכוחניות.

זבולון אורלב: מה עשיתם בישיבה הזו?

זבולון אורלב: עשיתם פילי בסטר שהחוק הזה לא יסתיים.

זבולון אורלב: אתם יודעים שאי אפשר להעביר עכשיו חוק אלא בהסכמות.

זבולון אורלב: הואיל שהחוק עבר בקריאה ראשונה, יחול עליו דין רציפות.

זבולון אורלב: ניפגש בכנסת הבאה.

זבולון אורלב: בין אם אהיה בממשלה ובין אם אהיה בכנסת, החוק הזה יעבור בניגוד לדעתכם.

זבולון אורלב: אי אפשר אתכם להגיע לשום הבנה.

זבולון אורלב: זקני ישראל יקבלו את הסיוע הזה.

זבולון אורלב: אני מציע לכם לחשוב היטב על דרכם.

זבולון אורלב: אתם הגורם מספר אחד לחקיקה בלתי אחראית.

יצחק גלנטי: תודה רבה, הישיבה נעולה.