ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 468, 2008-11-03 09:30

אופיר פינס-פז: האם יש הערות?

אופיר פינס-פז: יהודה, בבקשה.

עו"ד יהודה זמרת: מטרת הצעת החוק היתה להכניס את הנושא של שטחים פתוחים למסגרת סעיף 61, שהוא סעיף דקלרטיבי, הצהרתי, שאומר מהן מטרות תכנית מתאר, ולהכניס גם את נושא שמירת השטחים הפתוחים.

עו"ד יהודה זמרת: על זה ניתנה הסכמת הממשלה, וכך קודמה הצעת החוק בקריאה טרומית וראשונה.

עו"ד יהודה זמרת: בהצעה הזאת מבקשים להפוך את הנושא להוראה לא הצהרתית, אלא להוראה יוצרת, שמבקשת תכנית לקבוע לפי פרמטרים מסוימים בכל תחומי שטחים פתוחים, לקבוע את זה ככלל, לתת רק שיקול דעת חריגה שמכניס אותנו לבתי-משפט.

אופיר פינס-פז: מה זאת אומרת חריגה?

אופיר פינס-פז: זה שיקול דעת.

עו"ד יהודה זמרת: שיקול דעת קיים היום.

עו"ד יהודה זמרת: כמו שאני צריך לתת מענה הולם לתעשייה.

יצחק זיו: מה זה נקרא מענה הולם?

אופיר פינס-פז: בדיון הראשון הסתבר שבתוכניות מפורטות מסמנים כל מיני איי תנועה של חמישה מטרים על חמישה מטרים, שמים שם קצת עשבים ואומרים שזה שטח ירוק.

אופיר פינס-פז: אלה דברים מגוחכים.

עו"ד יהודה זמרת: כשבודקים תוכנית צריך לקחת אותה ולהגיד אם זה שטח אפקטיבי או לא.

עו"ד יהודה זמרת: את התרגילים האלה ראיתי לא פעם.

אופיר פינס-פז: אני רוצה שלא נסתפק רק בעניין דקלרטיבי.

אופיר פינס-פז: אנחנו הרי לא עובדים על עצמנו.

עו"ד יהודה זמרת: על זה ניתנה הסכמת הממשלה.

אופיר פינס-פז: אתה רוצה ללכת רק על דקלרציות?

עו"ד יהודה זמרת: אני חושב שלמוסדות התכנון יש שיקול דעת רחב, ואני לא חושב שבחקיקה צריך להתוות את שיקול הדעת.

עו"ד יהודה זמרת: כמו שהם צריכים לעשות שיקול דעת בין תעסוקה למגורים לבין שטחים פתוחים, והם צריכים לקחת את כולם ולעשות שיקול דעת תכנוני שכולל את כל השיקולים ואיזון האינטרסים, אין מקום לתת מעמד-על לאינטרס אחד על אינטרס אחר.

אופיר פינס-פז: מקובל עלי.

אופיר פינס-פז: אין היום מעמד לדברים אחרים?

עו"ד יהודה זמרת: אין מעמד שאומר שבכל תוכנית ייועד שטח לעסוקה.

עו"ד יהודה זמרת: בסעיף 61 כתוב הבטחת תנאים נאותים, בריאות, תברואה, ניקיון, בטיחות, ביטחון, תחבורה, נוחות.

עו"ד יהודה זמרת: הכול נמצא ביחד בתוך איזון אחד.

עו"ד יהודה זמרת: וכתוב שם: ייחוד אזורים למגורים, לתעשייה ולמסחר ולמבני ציבור.

עו"ד יהודה זמרת: לא כתוב שהם ייחדו לפי פרמטרים כאלה או אחרים.

עו"ד יהודה זמרת: כל תוכנית ונסיבותיה, לכל תוכנית יש ממשקים אחרים, יכולות אחרות.

יצחק זיו: למה אתה רוצה כבר למסגר אותם בתוך מסגרת ולקבוע כללים?

יצחק זיו: כל דבר לגופו.

עו"ד יהודה זמרת: אני לא רוצה לקבוע כללים.

עו"ד יהודה זמרת: אני חושב שהמוסד לתכנון צריך לקבוע אותם, לפרסם תוכנית, להפקיד אותה, לשמוע את הציבור ואז לקבוע.

יצחק זיו: להפקיע את השטחים של התושבים בלי פיצוי הולם?

עו"ד יהודה זמרת: למה בלי פיצוי הולם?

עו"ד יהודה זמרת: הצעת החוק הזאת לא מונעת פיצויים, להפך, היא מגבירה הפקעות.

עו"ד יהודה זמרת: היא לא משאירה לי את שיקול הדעת.

יצחק זיו: למה שלא תהיה מסגרת?

עו"ד יהודה זמרת: המסגרת קיימת.

עו"ד יהודה זמרת: חוק התכנון והבניה אומר שיש תוכנית, והתוכנית הזאת צריכה לתת מענה לכל הצרכים.

עו"ד יהודה זמרת: התוכנית הזאת אומרת שיש בעיה מסוימת, אתה רוצה שטחים פתוחים אבל אתה רואה שיש פגיעה גדולה מאוד בזכות הקניין, אז אתה אומר שנוריד מעט מהשטחים כדי לא לפגוע באדם.

עו"ד יהודה זמרת: אומרים לא, מעמד-על השטחים הפתוחים על זכות הקניין, מעמד-על על ההפקעות, מעמד-על על כל אינטרס אחר.

עו"ד יהודה זמרת: זה שקלול אינטרסים.

עו"ד יהודה זמרת: אנחנו לא חושבים שצריך לכבול את שיקול דעת מוסדות התכנון לאינטרס אחד.

עו"ד יהודה זמרת: יש הרבה אינטרסים.

יצחק זיו: זה שצריך לכבול אותם ולא שהכול תהיה החלטה שלהם, זה דבר חיובי.

עו"ד יהודה זמרת: זה המתווה של חוק התכנון והבנייה, זאת עמדתנו.

עו"ד תומר רוזנר: הטענה נטענה גם בדיון הקודם, היא לא טענה חדשה.

עו"ד תומר רוזנר: הוועדה הנחתה אותנו בהכנת הנוסח לא להסתפק בדקלרציה, אלא להביא הוראה אופרטיבית.

עו"ד תומר רוזנר: ההוראה האופרטיבית שאנחנו ניסחנו היא הוראה מתונה באופן יחסי, שמשאירה את הכול בידי מוסדות התכנון.

עו"ד תומר רוזנר: ראשית, אנחנו אומרים שיש כלל.

עו"ד תומר רוזנר: ככלל, מוסדות התכנון יפעלו לפי הנחיות תכנוניות, שיקבע מנהל מינהל התכנון.

עו"ד תומר רוזנר: זאת אומרת, קביעת הכללים איך להקצות שטחים פתוחים וכו' נשארת בידי מוסדות התכנון ובידי גופי התכנון, מנהל מינהל התכנון יקבע את ההנחיות הכלליות.

עו"ד תומר רוזנר: בנוסף אמרנו, כפי שאמר עו"ד זמרת ובצדק, שיש מקרים שבהם ההנחיות האלה לא מתאימות.

עו"ד תומר רוזנר: אם אתה עושה תוכנית נקודתית לבית-קברות, אתה לא צריך להקצות בה גנים וגינות.

עו"ד תומר רוזנר: אז יכול מוסד התכנון לסטות מההנחיות האלה.

עו"ד תומר רוזנר: אנחנו כתבנו "מטעמים שיירשמו", אולי זה כבד מדי ואפשר לעשות את זה פחות חריג.

עו"ד תומר רוזנר: למשל, לומר שמוסד רשאי לסטות מההנחיות כדי לתת מענה הולם לצרכים אחרים בתחום התוכנית, שזה פחות קשה.

אופיר פינס-פז: האם אפשר להסתפק רק בסעיף 63 ולא לחוקק את סעיף 69, את התוכנית המפורטת?

עו"ד יהודה זמרת: זה לא משנה, זאת אותה בעיה.

עו"ד יהודה זמרת: תוכנית 63 היא תוכנית מתאר מקומית.

עו"ד יהודה זמרת: רוב התוכניות שלנו הן גם זה וגם זה באופן הנוהג.

אופיר פינס-פז: בכל זאת יש הבדל בין תוכנית מתאר מתארית לתוכנית מפורטת.

עו"ד יהודה זמרת: זה נכון, אבל היום בחלוקה הקיימת, למעשה כל תוכנית מתאר מקומית קטנה, אני לא מדבר על הגדולות שהן רק מתאריות, הן רובן גם מתאריות וגם מפורטות, כי הן מאפשרות הוצאת היתרי בנייה מכוחן.

עו"ד יהודה זמרת: כדי לא לעשות את זה בשני שלבים אנחנו מאחדים את שתיהן.

אפרת אפק: סעיף 63 חל עליהם.

עו"ד יהודה זמרת: עוד אמירה לגבי הנחיות מינהל לתכנון.

עו"ד יהודה זמרת: המועצה הארצית קובעת הנחיות לתוכניות שמתחתיה, יש מדרג תוכניות.

עו"ד יהודה זמרת: אלה מוסדות תכנון.

עו"ד יהודה זמרת: אלה גופים שכוללים את כל האינטרסים.

עו"ד יהודה זמרת: הנחיות מינהל התכנון הם בנושאים טכניים.

עו"ד יהודה זמרת: הם הרי לא מופקדים על הנחיות מינהל התכנון, אין הליך שימוע ציבור.

עו"ד יהודה זמרת: יש מה שנקרא הנחיות של פרוטוקולים, נושאים מקצועיים פרופר שזה המקום הנכון, והוועדה עשתה את כבר בעבר.

עו"ד יהודה זמרת: להגיד שכרגע ההחלטה על כמה שטחי ציבור היא לא החלטה של מוסד תכנון ששוקל?

אופיר פינס-פז: להפך, זאת החלטה של מוסד התכנון.

אופיר פינס-פז: כך כתוב פה.

עו"ד יהודה זמרת: הממשלה קבעה לעצמה הנחיות אלו ואחרות שהיא קבעה אותן בעצמה, ומהביצוע שלהן בפועל אנחנו גם רואים את תחום השונות הגדולה.

עו"ד יהודה זמרת: למשל, מספר בתי-הכנסת באלעד הוא לא אפקטיבי, ולעומת זאת בשכונת בית-הכרם החדשה שמו מספר מגרשים לבתי-כנסת והאוכלוסייה לא צריכה אותם.

עו"ד יהודה זמרת: כך נוצר מצב שיש לנו הנחיות תכנון, ונהיה עסוקים בבתי המשפט בעיקר כדי להסביר אם סטינו או לא סטינו.

עו"ד יהודה זמרת: אי-אפשר לקבוע.

עו"ד יהודה זמרת: האמירה הזאת שאפשר לקבוע דבר חד-ערכי לכל המדינה והוא שייך לכל מקום ולכל תוכנית הוא לא קיים, ולכן הקימו מוסדות תכנון.

אופיר פינס-פז: החוק אומר שבכל מקרה צריך לקחת בחשבון.

אפרת אפק: הוא לא אומר לקחת את זה בחשבון, הוא אומר לקבוע בכל תוכנית.

אפרת אפק: לקחת את זה בחשבון זה סיפור אחר.

אפרת אפק: יש סעיף 63 הקיים שקובע אילו נושאים יכולים להיקבע בתוכנית מתאר.

אופיר פינס-פז: ואז את מוסיפה גם את הנושא הזה, שעד היום הוא לא קיים.

אפרת אפק: הוא קיים, אבל אפשר לחזק אותו.

אפרת אפק: אבל בוודאי להוסיף את זה כסעיף שהוא חובה זה להפוך את המסגרת של החוק.

אפרת אפק: להיכנס לתוך חוק קיים זה לסלף את ההיגיון הפנימי שלו.

דורון דרוקמן: אין אף סעיף חובה בסעיף 63.

דורון דרוקמן: כל הסעיפים הם רשות, וניתנת הגמישות להחליט מה יותר חשוב ומה פחות חשוב.

דורון דרוקמן: זה חריג שהוא חובה.

אופיר פינס-פז: אגיד לכם מה מטריד אותי.

אופיר פינס-פז: הרי ברמת הדקלרציה, גם אם זה לא קיים כך אז זה קיים אחרת.

אופיר פינס-פז: לחזק את זה חשוב, אבל הרי האינטרסים האחרים מיוצגים בכל הוועדות בייצוג יתר.

אפרת אפק: גם נושא השטחים הפתוחים מיוצג.

עו"ד יהודה זמרת: הכנסת הוסיפה נציג לגופים סביבתיים, יש נציג של המשרד להגנת הסביבה.

אפרת אפק: יש נציג רשות הטבע והגנים.

אפרת אפק: יש נציגים בכל הוועדות.

אופיר פינס-פז: במקומיות?

עו"ד יהודה זמרת: גם במחוזית יש היום נציגים לגופים הסביבתיים.

עו"ד יהודה זמרת: לא הכנסתי נציג לארגון הקבלנים.

יצחק זיו: ארגון הקבלנים נמצא בכל מקרה.

אפרת אפק: הוא לא נמצא באף משרד.

אופיר פינס-פז: הוא נמצא במשרד השיכון.

עו"ד יהודה זמרת: יש פה גם אמירה שלא רואה את התכנון כמארג כולל של תוכניות.

עו"ד יהודה זמרת: כשאני לוקח תוכנית ומשחרר אותה לבנייה, אני מסתמך על תוכנית שהיא לא בתחום התוכנית הזאת בכלל.

אופיר פינס-פז: השאלה היא אם יש נוסח שאפשר לחיות אתו, גם המציעים וגם הממשלה.

אפרת אפק: יש הנוסח שעבר בקריאה ראשונה, שאתו הממשלה הסכימה.

אופיר פינס-פז: בבקשה, המשרד להגנת הסביבה.

עו"ד ליאורה עופרי: אין לי מה להוסיף על מה שנאמר פה ברמה העקרונית, אבל אעיר לעניין הנוסח.

עו"ד ליאורה עופרי: בדיון הקודם בשלב הקריאה הראשונה התחלתם להיכנס כדי שגם בשלב הדקלרציה תבוא לידי ביטוי הימנעות מפגיעה בעצים, ערכי טבע, נוף ומורשת.

עו"ד ליאורה עופרי: אנחנו הצענו שאחרי המלה "מפגיעה" יבוא "בסביבה" ו"לרבות".

עו"ד ליאורה עופרי: כלומר, שתהיה פה אמירה שלא רק ברשימה סגורה, עצים וכדומה, אלא שזה יהיה סביבה בכלל.

עו"ד ליאורה עופרי: זה גם מה שהערתי אז.

עו"ד ליאורה עופרי: אני לא נכנסת לסוגיה הזאת, אני די אמביוולנטית לעניין הזה.

עו"ד ליאורה עופרי: מבחינה משפטית אני מתחברת למה שנאמר פה, מבחינה מקצועית כמובן שאנשי המקצוע שלנו היו שמחים שהדברים האלה יעוגנו בחקיקה.

עו"ד נסר קייס: אין לי בעיה עם התכלית של הצעת החוק, יש לי בעיה עם הפגיעה שמסתמנת בדינאמיות של תוכנית מתאר מקומית.

עו"ד נסר קייס: אני חושב שמה שמייחד תוכנית מתאר מקומית מתוכנית מתאר מחוזית או מתמ"א זה הדינאמיות שלה, להתאים את עצמה ואת השינויים שלה לצורכי השטח.

עו"ד נסר קייס: יותר גמישות ודינאמיות.

עו"ד נסר קייס: אני חושב שלהוסיף כך מגבלה בחוק ראשי לוועדות המקומיות והימנעות ככל האפשר מפגיעה בערכי טבע ועצים ונוף היא קצת מגבלה גורפת מדי.

עו"ד נסר קייס: אם אדוני חיפש נוסח שהוא הסדר ביניים, אני חושב שהייתי אומר שהדבר ייעשה בכפוף לתוכניות המתאר המחוזיות והארציות החלות.

עו"ד נסר קייס: אני חוזר על הטענה שלי, שתוכנית המתאר חייבת להיות גמישה ודינאמית, קל-וחומר מתמ"א.

עו"ד נסר קייס: אתן לדוגמה את תמ"א 18, של תחנות תדלוק.

עו"ד נסר קייס: היא אפשרה להפקיד תוכניות גם במקומות שהם מוטי שימור.

עו"ד נסר קייס: אותו הדבר לגבי תמ"א 35.

עו"ד נסר קייס: לכן אני מציע שהדבר ייכתב בחוק בכפוף לתמ"מים ולתמ"אות.

אפרת אפק: זה כתוב כבר.

עו"ד תומר רוזנר: יש פרק שלם על סולם התוכניות.

דורון דרוקמן: תיקון 76 כבר יצר גמישות בתוכנית מתאר, ואין צורך להוסיף את זה פה.

עו"ד נסר קייס: לגבי הסעיף השני, כתוב כאן שטחים ציבוריים פתוחים, לרבות גנים וגינות בהיקף ובמיקום הנאותים.

עו"ד נסר קייס: אני חושב שצריך להוסיף כאן פסקה מפורשת, שהדבר יהיה בהתאם לצורכי האוכלוסייה והצורך בשטחים לפיתוח.

עו"ד נסר קייס: הבעיה של הרבה יישובים, לרבות יישובים ערביים שסובלים מבעיית שטחים לפיתוח ולמגורים, לא מוצאת מענה בפסקה הזאת.

אופיר פינס-פז: אני מבין שאין יכולת לגשר על הפערים.

אפרת אפק: בין הצעת הוועדה לבין עמדת הממשלה, אני לא רואה אפשרות.

אופיר פינס-פז: אם כך אני פונה למציעים.

אופיר פינס-פז: אם לא היינו בסיום הכנסת, היינו שומעים אותם אבל אני מניח שהיינו הולכים לקו יותר מרחיק לכת.

אופיר פינס-פז: משום שבסופו של דבר נקבע שהצעות חוק שהן לא בתמיכת הממשלה לא עולות, אתם צריכים להחליט.

אופיר פינס-פז: אם נחוקק את זה בנוסח הזה, הממשלה תהיה נגד ואני מניח שזה לא יעלה.

שרה מרום שלו: אני מסכימה לנוסח.

אופיר פינס-פז: אני מציע שננסח את הנוסח הדקלרטיבי וננסה שהוא יהיה משמעותי, שתהיה לו אמירה שיש בה תוכן, ומהנוסח האופרטיבי ניאלץ לרדת כתוצאה מהתנגדות הממשלה.

עו"ד ליאורה עופרי: אנחנו מציעים שזה יהיה רחב, מפגיעה בסביבה, לרבות.

עו"ד תומר רוזנר: ככל שמרחיבים את האמירה, כך היא הופכת להיות פחות משמעותית.

עו"ד תומר רוזנר: הימנעות מפגיעה בסביבה זה עולם ומלואו.

עו"ד תומר רוזנר: אם אתה אומר הימנעות מפגיעה בסביבה ככל האפשר, זה כאילו לא להגיד כלום.

אופיר פינס-פז: היא לא מציעה למחוק מקומות פתוחים לפארקים, גנים וגינות, אלא היא מוסיפה.

עו"ד תומר רוזנר: ככל שאתה מוסיף אתה גורע, במקרה הזה.

עו"ד ליאורה עופרי: ככל האפשר מפגיעה בעצים.

עו"ד ליאורה עופרי: זאת הצעת החוק שתעמוד מחר לדיון, נטיעת עצים חלופיים.

עו"ד ליאורה עופרי: אז לא תהיה פגיעה בעצים ברמה האופרטיבית, לצורך העניין.

עו"ד ליאורה עופרי: ערכי טבע, נוף ומורשת – יש פה דברים שהם ברשימה סגורה, שההימנעות היא אך ורק בהיבטים הסביבתיים האלה, הנקודתיים.

עו"ד ליאורה עופרי: זאת ההצעה שלנו.

עו"ד ליאורה עופרי: היא לא קריטית.

עו"ד יהודה זמרת: ערכי טבע כוללים עצים.

עו"ד יהודה זמרת: אני לא כל כך מבין למה עצים קיבלו פה מעמד.

עו"ד יהודה זמרת: מדוע עצים ולא שיחים?

עו"ד יהודה זמרת: זאת הצעה אחרת במקום אחר, שתידון מחר.

אופיר פינס-פז: אני מציע לא להגיד עצים, אלא פגיעה בצמחייה.

עו"ד יהודה זמרת: צמחייה זה רחב מאוד.

עו"ד יהודה זמרת: ערכי טבע זה משהו מוגן, אבל לא כל עשבייה.

משה גפני: צמחייה זה כולל גם עשבייה שהיא לא טובה.

אופיר פינס-פז: הדוברת של הוועדה מראה לי שהחברה להגנת הטבע עשתה בדיקה, ומסתבר שהממשלה מתעלמת לחלוטין מהנושא שאנחנו מדברים עליו.

אופיר פינס-פז: מינהל מקרקעי ישראל קיבל 41 החלטות, אף אחת מהן לא קשורה להגנה על שטחים פתוחים.

אפרת אפק: מי שצוין לטובה בדוח הזה היא המועצה הארצית בוועדות המחוזיות.

אופיר פינס-פז: הם אומרים שגם הכנסת לא מספיק פעילה בנושא שמירה על שטחים פתוחים.

עו"ד יהודה זמרת: אני חושב שבשנה האחרונה הכנסת פעילה מאוד מבחינה סביבתית.

אופיר פינס-פז: הם בדקו את שנת 2007.

משה גפני: אבל הכנסת במגמת עלייה כל הזמן בהגנה על שטחים פתוחים.

עו"ד יהודה זמרת: כתוב לשטחים ציבוריים פתוחים, וצריך לכתוב "לרבות" פארקים, גנים וגינות.

עו"ד יהודה זמרת: אני לא כל כך יודע מה זה פארקים.

יצחק זיו: כל שמורות הטבע זה פארקים.

אפרת אפק: זה מונח שלא מופיע היום בחוק.

אופיר פינס-פז: אז נכניס אותו.

עו"ד יהודה זמרת: בהצעת חוק העיריות הכנסנו את זה, אבל לא קראו לזה כך.

אופיר פינס-פז: כל אחד יודע מה זה פארק.

אופיר פינס-פז: נקרא לזה כך, וכאשר ימצאו לזה מילה הולמת יותר בעברית, נשנה בהתאם.

עו"ד יהודה זמרת: בנוסח המקורי היה כתוב "בהיקף ובמקום הנאותים".

עו"ד יהודה זמרת: פה נאמר "מענה הולם לצורכי האוכלוסייה החזויה בתחום התוכנית".

עו"ד יהודה זמרת: אנחנו אף פעם לא בודקים תוכנית בשטחים ציבוריים פתוחים אך ורק ביחס לתוכנית.

עו"ד יהודה זמרת: באים אלינו ומבקשים בתחום המגרש של 12 יחידות דיור, אז בודקים בסביבה הקרובה, לא את המתנ"ס ואת בית הספר.

עו"ד יהודה זמרת: אתה אף פעם לא יכול לדרוש ממנו שייתן על 12 יחידות הדיור את כל השטחים הציבוריים.

עו"ד תומר רוזנר: אתה רוצה שייכתב ביישוב?

דורון דרוקמן: במרחב הרלוונטי.

דורון דרוקמן: בשכונה או רובע.

עו"ד תומר רוזנר: אז תגיד ביישוב.

אופיר פינס-פז: לא, צריך לצמצם את זה.

אופיר פינס-פז: בשכונה.

עו"ד יהודה זמרת: אם בונים מתנ"ס או בית-ספר על-יסודי, זה גם בשכונה.

עו"ד יהודה זמרת: אנחנו בודקים את זה בתחום האפקטיבי של השירותים.

יצחק זיו: אתה חייב את ההגדרה, לא להשאיר את זה פתוח.

דורון דרוקמן: "בהיקף ובמיקום הנאותים" נראה יותר נכון.

עו"ד נסר קייס: אפשר להוסיף "בהתאם לנתוני התכנון של המרחב המקומי".

אופיר פינס-פז: אני חושב ש"בהיקף ובמיקום נאותים" זה בסדר.

עו"ד תומר רוזנר: זה לא עוזר, זה עוד יותר מימי.

דב חנין: "בתחום התוכנית וסביבתה".

אופיר פינס-פז: "בתחום התוכנית וסביבתה הקרובה".

עו"ד יהודה זמרת: פארק גדול של רעננה משרת ברמתנו שטחים גדולים.

אופיר פינס-פז: פארק רעננה משרת את כל רעננה וגם את הסביבה של רעננה.

עו"ד יהודה זמרת: אבל לא בסביבה הקרובה.

עו"ד יהודה זמרת: יש גנים קטנים ויש גנים גדולים.

אופיר פינס-פז: אבל שלא יגדירו סביבה שהיא מחוץ לגדר היישוב.

יצחק זיו: לכן צריך לומר הסביבה הקרובה.

עו"ד יהודה זמרת: אבל הסביבה הקרובה לעתים יוצרת לנו בעיה, למשל כשאני לוקח שטח גדול, אני רוצה שטחים פתוחים גדולים, לא רוצה גינות קטנות כמו הכיכרות.

עו"ד יהודה זמרת: אז אני לוקח את השטח ומאגם שטח גדול מאוד, והוא משרת שכונה גדולה מאוד.

עו"ד יהודה זמרת: המרחק הוא לא תמיד מרחק הליכה.

אופיר פינס-פז: אז צריכים לקבוע בסביבה היישובית, שיהיה ברור שבסוף הסביבה היא היישוב.

אופיר פינס-פז: אי-אפשר ללכת מעבר למתחם הזה.

עו"ד תומר רוזנר: אז נכתוב "במרחב התכנון".

יצחק זיו: אני מציע להוסיף "הקרובה והצמודה".

אופיר פינס-פז: "מרחב התכנון המקומי" זה טוב.

יצחק זיו: למה לא להוסיף "הקרובה והצמודה"?

אופיר פינס-פז: כי הרבה פעמים אם אתה עושה דבר שהוא מעבר לגינה קטנה, אתה חייב לשרת.

אופיר פינס-פז: כשאתה אומר קרובה, זה בכל זאת ארבעה רחובות משם.

אופיר פינס-פז: ילכו לבית-משפט על כל דבר, יתווכחו מה זה קרובה.

אופיר פינס-פז: בכל מקרה זה ביישוב.

יצחק זיו: הגמלאים מסתכלים על הקרובה והצמודה.

אופיר פינס-פז: נעלה את הנוסח לקריאה שנייה ולקריאה שלישית, רק על הסעיפים הדקלרטיביים, ללא הסעיפים האופרטיביים.

עו"ד ורד קירו-זילברמן: הנוסח המוצע, עם השינויים: תיקון סעיף 61.

עו"ד ורד קירו-זילברמן: 1. (1) בפסקה (4), בסופה יבוא "והימנעות ככל האפשר מפגיעה בצמחייה, ערכי טבע, נוף ומורשת"; (2) אחרי פסקה (4) יבוא: "(5) ייחוד שטחים ציבוריים פתוחים, לרבות פארקים, גנים וגינות הנותנים מענה הולם לצרכי האוכלוסייה החזויה בסביבה הקרובה ובמרחב התכנון המקומי".

עו"ד יהודה זמרת: אמרנו לא בסביבה הקרובה.

יצחק זיו: חייב להיות בסביבה הקרובה.

עו"ד יהודה זמרת: מבחינה תכנונית אי-אפשר לעמוד בזה.

עו"ד יהודה זמרת: כשאני לוקח את הפארק הגדול ומאגם אותו, אני לא יכול לשים אותו ליד הבית.

יצחק זיו: מרחב זה גם כמה קילומטרים.

עו"ד יהודה זמרת: יש הגינה הקטנה שממוקמת לידך.

עו"ד יהודה זמרת: לאחר מכן יש הפארק היותר גדול, ואחר כך יש פארק עירוני.

עו"ד יהודה זמרת: זה גדל והולך.

עו"ד יהודה זמרת: ברור לכולנו שכל אחד משרת תחומים אחרים.

עו"ד יהודה זמרת: הגינה הקרובה משרתת כמה רחובות לידה, הגינה היותר גדולה משרתת בדרך כלל שכונה גדולה.

עו"ד יהודה זמרת: לכן אני מציע לכתוב "המשרתת בתחום מרחב התכנון".

אופיר פינס-פז: מי בעד הנוסח להכנה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית?

עו"ד תומר רוזנר: עם הסביבה הקרובה?

אופיר פינס-פז: בלי הסביבה הקרובה.

יצחק זיו: עם הסביבה הקרובה.

אופיר פינס-פז: תגיש הסתייגות בנושא.

אופיר פינס-פז: אנחנו נעביר את הצעת החוק בלי זה.

אופיר פינס-פז: מי בעד?

אופיר פינס-פז: מי נגד?

אופיר פינס-פז: מי נמנע?

אופיר פינס-פז: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין ההצעה התקבלה פה-אחד.

אופיר פינס-פז: תודה.