ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 701, 2008-10-29 09:00

ישראל חסון: בוקר טוב, אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה בנושא הצעת חוק רשות השידור (תיקון מס' 19) (פטור מתשלום אגרה לחייל בודד), התשס"ח-2008, של חבר הכנסת אלכס מילר.

ישראל חסון: הצעת החוק עברה קריאה ראשונה ב-17 ביוני, הוועדה מכינה את זה לקריאה שניה ושלישית.

ישראל חסון: בבקשה, חבר הכנסת מילר.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: מטרת החוק היא לא להטיל נטל לרשות השידור או למשרד אחר שיקח אחריות על העניין הזה.

אלכס מילר: הצעת החוק הזו בסך הכול נותנת כבוד מינימלי לילדים שנמצאים במדינה שלנו ללא הורים, ונאלצים לשלם מיסים למדינה כאשר הם במסגרת שירות סדיר.

אלכס מילר: רוב החיילים נמצאים במסגרות שונות.

אלכס מילר: מי שגרים אצל ההורים ממילא לא משלמים את זה, ולכן מדובר על אוכלוסייה מאוד קטנה, שחלק מהם בכלל לא שוכרים דירות.

אלכס מילר: הצעת החוק מתייחסת לאלה שיש להם דירות בחוזה ויש הוכחה שהם שוכרים דירה.

אלכס מילר: הם בדרך כלל לא גרים בנפרד אלא שוכרים יחד, כך שהמספרים עוד יותר מצומצמים.

אלכס מילר: לפי הנתונים שהועלו בישיבת הוועדה בהכנה לקריאה ראשונה, מדובר על כ-3,000 איש בסך הכול.

אלכס מילר: אני מאמין שחלק גדול מהם שוכרים יחד, כך שהמספר יותר קטן.

אלכס מילר: אם אנחנו לוקחים את המספר הסופי – אלה שבכלל יגישו בקשה לפטור – נגיע יהיה סכום מינימלי, שאני לא חושב שיפגע במשהו ברשות שידור.

אלכס מילר: זה בסך הכול להגיד לאנשים האלה: לכו, שרתו, אף אחד לא יבוא אליכם הביתה ויעקל ציוד בגלל שלא שילמתם מס כזה או אחר.

אלכס מילר: אני חושב שזו חובת המדינה לפטור את כל החיילים מכלל המיסים, אבל אם נוצר מצב שהם חייבים לשכור דירה ולשלם מיסים מינימליים - כמו: חשמל, ארנונה וכו' – אז בדברים כאלה חייבים לצמצם.

אלכס מילר: כמובן שנפעל גם מול הרשויות המקומיות לצמצום המיסים שקשורים לחיילים האלה בתוך הערים, אבל בכל מה שקשור למדינה, זה הדבר הראשון שהמדינה מחויבת לעשות.

אלכס מילר: עוזרים להם כבר עכשיו, אבל זה עדיין לא מספיק.

עידו אציל: אני לא צריך להכביר מילים בדבר המצב הכלכלי הבעייתי והקשה של רשות השידור.

עידו אציל: במצב כזה, ועוד שישנן אוכלוסיות נזקקות רבות במדינת ישראל, היא לא יכולה לשאת את הנטל הכלכלי של מימון פטור, כפי שמוצע בהצעת החוק.

עידו אציל: כך גם סוכם במפורש בין חבר הכנסת מילר לבין השר הממונה ויו"ר רשות השידור, שיימצא מקור תקציבי חלופי לפטור.

עידו אציל: לכן אנחנו מתנגדים להצעת החוק בנוסח הנוכחי מבלי שיימצא בחוק עצמו מקור חלופי, אם ממשרד הביטחון שאחראי לאותם חיילים בודדים ולרווחתם, ובמידה שהוא מוצא לנכון לתת להם פטור כזה התקציב צריך להגיע ממשרד הביטחון או ממשרד האוצר – וזה תואם את הסיכום בין חבר הכנסת מילר לבין השר ויו"ר רשות השידור.

ישראל חסון: מעניינים אותי נתונים.

ישראל חסון: יש מישהו מהצבא שיודע לתת לי ארצות מוצא של חיילים בודדים?

סרן אלון כרמלי: לא, אין לי כאן.

סרן אלון כרמלי: אני משוכנע שזה נתון שאפשר לייצר.

אלכס מילר: רובם מחבר העמים.

ישראל חסון: יש גם פרויקטים מארצות הברית.

אלכס מילר: זה בקטן.

אלכס מילר: רוב רובם זה פרויקטים כמו נעל"ה וסל"ע, וגם הפרויקטים האלה כבר מצומצמים.

אלכס מילר: נותנים את הפטור לא לכל החיילים ורק לתקופת השירות.

אלכס מילר: פעם היו מגיעים בכמויות גדולות, והיום בקושי.

סרן אלון כרמלי: היקף החיילים הבודדים בצה"ל לפי הערכה – זה נתון משנה כי חיילים מתגייסים ואחרים משתחררים - הוא סדר גודל של 5,500 חיילים בשנה.

סרן אלון כרמלי: מתוכם, חיילים בודדים ששוכרים דירה הם כ-2,000, והם גם מקבלים השתתפות בשכר דירה.

סרן אלון כרמלי: החיתוך הזה חשוב, משום שמתוכם חלקם מתגוררים בדירות של האגודה למען החייל או בקיבוצים שונים - - -

אלכס מילר: ומתוך ה-2,000 בטח חלק מהם שוכרים ביחד, בשותפות.

אלכס מילר: את זה אתם לא יכולים לבדוק.

אלכס מילר: היום חייל בודד לא יכול לשכור לבד דירה כי זה לא ריאלי עם הכסף שמקבל מהמדינה.

אלכס מילר: מהנתונים שיש לנו הם חיים בשותפות.

סרן אלון כרמלי: נציג משרד הביטחון ביקש ממני לייצג גם אותו ולכן אני כאן בכובע כפול, אבל העמדה השל הצבא היא לתמוך בכל הצעה שמסייעת לחיילים, בוודאי לחיילים בודדים.

סרן אלון כרמלי: לכן, ברמה העקרונית, אין לנו שום קושי עם ההצעה.

סרן אלון כרמלי: בדרג המיניסטריאלי, הממשלה התנגדה להצעה, וכך גם משרד הביטחון כחלק מהממשלה, מנימוקים תקציביים.

סרן אלון כרמלי: הצבא משתתף בשכר הדירה של אותם 2,000 חיילים ששוכרים דירות ובנוסף לזה, חייל מקבל גם סכום נוסף לטובת תחזוקת הדירה והוצאות שוטפות.

ישראל חסון: חיילים בודדים ששוכרים דירה, יש להם פטור ממיסים עירוניים ודברים כאלה?

סרן אלון כרמלי: יש הקלות בארנונה שהרשויות המקומיות נותנות.

לאה ורון: לא רק לחיילים בודדים, לחיילים בכלל.

ישראל חסון: ולחיילים בודדים?

סרן אלון כרמלי: אין בעיה, ברגע שההטבה ניתנת לחיילים בכלל זה כולל גם את החיילים הבודדים.

ישראל חסון: אין להם הטבה ספציפית.

סרן אלון כרמלי: לא, ככל שידוע לי.

סרן אלון כרמלי: אלה הטבות שלא קבועות בפקודות הצבא, הן ניתנות ברשויות המקומיות מתוך החוקים שלהם.

ישראל חסון: אם משרד הביטחון תומך בהצעה הזו, כמה הוא מוכן לתת?

סרן אלון כרמלי: נעשה סדר.

סרן אלון כרמלי: צה"ל תומך בהצעה, ככל שהוא תומך בכל ההצעות שבאות לסייע לחיילים, ויש רבות ומבורכות כאלה.

סרן אלון כרמלי: משרד הביטחון לא תומך בהצעה, ועמדת הממשלה הייתה להתנגד להצעה.

סרן אלון כרמלי: משרד הביטחון נדרש באופן ישיר לשאלה הספציפית: אם ישונה נוסח ההצעה המקורית כך שעלות ההצעה תושת על תקציב הביטחון, האם יתמוך בה – והביע עמדה מתנגדת.

אלכס מילר: זה לא בדיוק כך.

אלכס מילר: אחרי הישיבה בהכנה לקריאה הראשונה פניתי לסגן השר במכתב.

אלכס מילר: היו שיחות ואמרו לנו שמחפשים דרך לעשות את זה ישירות ולא דרך החוק.

אלכס מילר: זה נעצר באמצע, משום שכנראה שהמערכת הפוליטית, גם ברמה המיניסטריאלית, מתעסקת בפוליטיקה ואין יותר זמן להתעסק בדברים אחרים.

אלכס מילר: החלטנו שלחיילים בודדים אין זמן להתעסק בכל הבעיות שיש לנו במדינה, מבחינת ההיבט הפוליטי, והגיע הזמן שהם יקבלו.

אלכס מילר: דיברנו לפני כשמונה-תשעה חודשים דיברנו על 3,000 חיילים ששוכרים דירות, עכשיו הגיעו כבר ל-2,000, זאת אומרת שבעוד שנה המספר הזה ימשיך להצטמצם, כי אין תוכניות.

אלכס מילר: אלה אנשים שאחרי שהחוק יעבור וייכנס לתוקף חלקם כבר ישתחררו, הרי כל יום וכל שבוע משתחררים.

ישראל חסון: אבל יש מחזוריות, אחרים נכנסים.

ישראל חסון: אני מניח שאתה בקיא במטריה הזו, ולכן שאלתי על ההתפלגות הפנימית של החיילים הבודדים.

ישראל חסון: העולים ממדינות חבר העמים, היכולת הכלכלית שלהם יותר נמוכה; אבל מפרויקט "תגלית" מגיע גיוס, ויוצא שאני דורש לממן לבן של מיליארדר מארצות הברית אגרת טלוויזיה.

ישראל חסון: אם זה ברמה הדקלרטיבית – כפי שפתחת ואמרת – שמדינת ישראל צריכה לשחרר ככל האפשר אנשים בסטטוס הזה, לא משנה מה מצבם הכלכלי, זה דבר אחד.

ישראל חסון: אם זה מהזווית הכלכלית, היה חשוב לשמוע את ההתפלגות.

ישראל חסון: אני לא יודע להגיד את 2,000 החיילים האלה יהפכו להיות 6,000 חיילים או ירדו להיות 1,110.

ישראל חסון: אני לא יודע כי אין נתונים.

ישראל חסון: אני לא יודע אם זה גרף עולה או גרף יורד.

ישראל חסון: אם אנחנו בגרף עולה אז היום החוק הזה יכול לעלות 500,000 שקלים - - -

אלכס מילר: זה מכסימום 800,000 שקלים.

ישראל חסון: נניח שאנחנו מדברים על 1,500 אנשים שצריך לשלם להם את האגרה – אז אנחנו יודעים מה המחיר; אבל אם זה הולך לעלות ל-6,000?

ישראל חסון: אני לא יודע, חסר לי הנתון הזה.

סרן אלון כרמלי: הנבואה אתם יודעים למי ניתנה.

ישראל חסון: זו לא נבואה, אלה דברים שהצבא יודע להגיד שנה וחצי מראש.

סרן אלון כרמלי: אנחנו יודעים להגיד היום כמה עולים יהיו בעוד שנה, בעוד שנתיים?

אלכס מילר: חיילים בודדים לא מגיעים מרוסיה וישר מתגייסים.

אלכס מילר: הם עוברים פה תוכנית מסוימת, הם מגיעים בתוכנית של סל"ע ונעל"ה, הולכים לבתי הספר, מסיימים ומתגייסים לצה"ל.

אלכס מילר: כמה אנשים יש שלא יודעים מילה אחת בעברית ומתגייסים?

אלכס מילר: בקושי.

אלכס מילר: המערכת יודעת איך להתמודד עם זה.

אלכס מילר: הלוואי שנגיע למצב שנכפיל את העליה למדינה וזה יעלה לנו עוד 800,000 שקלים מבחינת אגרת הטלוויזיה.

אלכס מילר: גם אם זה מגיע, המערכת יודעת לזהות את הבעייתיות, הם רואים שיש עלות שלא יכולים לעמוד בה יודעים להתמודד עם זה.

אלכס מילר: יש חוק הסדרים כל שנה, שם יכולים לבטל כל דבר, וביטלו לא פעם אחת.

אלכס מילר: דרך אגב, כשהייתה שיחה על הנושא הזה דיברנו על כך שרשות השידור תהיה מוכנה ללכת עד סכום מסוים, ומעבר לזה תהיה חלוקה בין כמה גופים, שלא רק רשות השידור תישא בנטל.

אלכס מילר: דיברתי אז עם מוטי, שהיה במשרדי, ועוד כמה נציגים של המשרד שלכם.

אלכס מילר: הוצאנו מהחוק את האנשים הבודדים בגלל שההורים מתעסקים בשגרירויות.

אלכס מילר: הייתה בעיה שהם היו כלולים בחוק הזה, כי הם נקראים חיילים בודדים אבל ההורים נמצאים במשלחת כזו או אחרת.

אלכס מילר: את זה הוצאנו, ונשארנו רק עם החיילים שהם באמת במסגרת של עלייה.

אלכס מילר: הייתי מציע שעד לגובה של 250,000 שקלים זה יהיה רשות השידור.

אלכס מילר: אפשר לעשות חלוקת תקציבית בתוך החוק, נכון?

אתי בנדלר: אתה רוצה חלוקה תקציבית בתוך החוק?

אלכס מילר: כן, עד גובה של 250,000 שקלים מי שיהיה אחראי על הנושא הזה זה רשות השידור; כל מה שמעל 250,000 שקלים יהיה על חשבון משרד הביטחון.

אלכס מילר: אני חושב שזאת המחויבות שלהם לעמוד מאחורי החיילים.

אלכס מילר: צר לי שאתם לא יכולים להגיד היום שאתם לוקחים את כל האחריות על האנשים האלה.

אלכס מילר: זה לא חוק תקציבי, הוא מסתובב במסגרת של מיליון שקלים.

אלכס מילר: אם תהיה בעיה, יש לכם את הדרכים להתמודד אתה.

אלכס מילר: דברתי על זה גם בפגישה במשרדי, ואמרו שרשות השידור תיתן סכום מסוים ולא אמרו שלא מוכנים לתת אף שקל.

אלכס מילר: הבעיה אינה החיילים הבודדים, הבעיה הייתה בדברים אחרים, הדברים האלה נפתרים בגלל שהכנסת יוצאת לפגרה.

אלכס מילר: נאמר לי אז שזו פתיחת תיבת פנדורה מבחינת רשות השידור.

אלכס מילר: אני לא חושב שזה כך, אני חושב שיש היום מספיק אפשרויות לתת פטור מאגרת טלוויזיה.

אלכס מילר: נתנו פטור גם לפנסיונרים, ואנחנו מממנים את זה מהסכמים קואליציוניים של ישראל ביתנו.

אלכס מילר: אני חושב שהכסף הזה, 250,000 שקלים, הוא כלום יחסית לסכומים שבהם אנחנו תומכים ברשות השידור.

אלכס מילר: זו הצהרה ותמיכה שאתם יכולים לתת לילדים האלה.

ערן הורן: ודאי ידוע לכם שהוועדה הזאת נדרשה לזה לא פעם.

ערן הורן: רשות השידור נמצאת במצב כלכלי מאוד קשה.

ערן הורן: אנחנו צפויים לסיים את השנה בגירעון תזרימי של 40 מיליון שקלים, ומדי חודש אנחנו מחפשים מקור לתשלום משכורות.

ערן הורן: מדובר פה כל הזמן על סכום שהוא כביכול זניח - עבורנו זה לא סכום זניח.

ערן הורן: תחת התנאים שיש לנו היום אנחנו מייצרים תוכן שאנחנו לא גאים בו, בוודאי שאם תתווסף לנו הוצאה של מיליון שקלים כל שנה, זה יבוא על חשבון התוכן או על חשבון דברים אחרים.

אלכס מילר: כמה?

ערן הורן: מיליון שקלים.

ערן הורן: זה הסכום שמצוטט בהצעת החוק.

אלכס מילר: עזוב, תתייחס למה שאמרתי כרגע.

אלכס מילר: כבר דנו במצב הקשה שלכם, אנחנו מדברים עכשיו תכל'ס.

אלכס מילר: אם ההצעה הזאת מקובלת אפשר ללכת עליה.

ערן הורן: אנחנו מייצגים את רשות השידור.

ערן הורן: התעדכנו אתמול עם מנהל אגף הגבייה ועם יושב ראש הרשות, ההצעה הזאת לא מוכרת לנו.

ערן הורן: אנחנו מוכנים לבדוק.

אלכס מילר: זה שאנשים שלכם מגיעים למשרדי, מדברים אתי ולא מעדכנים אתכם - זה לא אחריותי להפיץ לכל המערכת שלכם מה נסגר אצלי בלשכה.

אלכס מילר: לפני שהגשתי את הצעת החוק ויתרנו על כמה דברים, זה היה הסכום.

ערן הורן: בוודאי שהסכום, שאינו זניח עבורנו, בתקציב הביטחון הוא זניח לחלוטין.

עידו אציל: דברתי אתמול עם יושב ראש רשות השידור, מר משה גביש, והוא מסר לי שהייתה התחיבות מפורשת, גם בפני השר, ולאור אותה התחיבות זה הגיע לשלב חקיקתי כל כך מתקדם, מאחר שהשר לא הביע התנגדות בוועדת השרים לענייני חקיקה.

עידו אציל: ההתחייבות הייתה שיימצא מקור תקציבי חלופי.

עידו אציל: גם ההצעה כרגע נראית לי לא כל כך סבירה ולא כל כך הוגנת לגוף שבקושי מצליח להחזיק את הראש מעל המים, שהסכום שבו תשתתף רשות השידור יהיה שווה לסכום שבו ישתתף משרד הביטחון, שהוא עתיר תקציבים והוא זה שמופקד על רווחתה של אותה אוכלוסייה.

עידו אציל: במצב הנוכחי של רשות השידור – ועל זה יכול להעיד סמנכ"ל הכספים שלנו - להשית עלינו כל עלות תקציבית לרווחתן של אוכלוסיות, שאנחנו לא יכולים להיות מופקדים עליהן ומבחינה חוקית אין לנו מחויבות כלפיהן, לא יהיה הוגן.

עידו אציל: המחויבות הראשית במקרה הספציפי הזה היא של משרד הביטחון, ולהשית עלינו עלות תקציבית כלשהי, ובטח להשוות אותה חצי-חצי עם משרד הביטחון, זה פשוט - - -

ישראל חסון: אני חושב שהבנו את כיוון הטיעונים של "אין לנו כסף.

ישראל חסון: אין לנו בעיה עם החוק, ובלבד שמישהו ישלם".

ישראל חסון: הבנתי גם את עמדת צה"ל ומשרד הביטחון, שצה"ל בעד, וגם משרד הביטחון בעד שמישהו ישלם; אם מישהו ישלם הוא לא יתנגד, אם הוא אמור לשלם הוא מתנגד.

ישראל חסון: בבקשה, גברתי.

רוני טלמור: כפי שהוזכר, החלטת ועדת השרים לחקיקה הייתה להתנגד להצעת החוק.

רוני טלמור: למיטב זכרוני זאת הייתה החלטה כפולה, כי היה ערר על ההחלטה המקורית, וזו העמדה.

רוני טלמור: התשלום של אגרת הטלוויזיה הוא לא מס וזה לא מס למדינה.

רוני טלמור: המהות של תשלום אגרה היא לכסות שירות שניתן, אפשר להתווכח על טיבו, מהותו והצדקתו, אבל זה החוק היום.

רוני טלמור: זאת אגרה שמשתלמת למי שנותן את השירות הזה.

ישראל חסון: שאלו את ברנרד שאו כשגסס: מה שלומך?

ישראל חסון: הוא אמר: טוב מאוד.

ישראל חסון: שאלו: איך טוב מאוד?

ישראל חסון: אתה גוסס.

ישראל חסון: הוא אמר: בהתחשב באלטרנטיבה.

ישראל חסון: אני אומר לך שרשות השידור, בהתחשב באלטרנטיבה, מצבם טוב מאוד.

רוני טלמור: אני לא יודעת על איזו אלטרנטיבה אתה מדבר, אבל זאת האלטרנטיבה של ברנרד שאו - אז לא בטוח.

רוני טלמור: המציע התחייב לתיאום עם הממשלה.

רוני טלמור: אני מבינה מדבריו שהיה ניסיון להתחיל תיאום עם מערכת הביטחון לגבי מימון.

רוני טלמור: התיאום הזה, להבנתי, לא הסתיים.

רוני טלמור: להבנתי, בעיקר נוכח העובדה שעולה עכשיו הצעה שהנציגים האחרים לא מכירים את ההצעה הזאת, היה מקום להשלים את התיאום הזה כדי לראות למה אפשר להגיע.

רוני טלמור: אם תהיה הסכמה לגבי הדרך שבה ניתן לממן את הפטור הזה לא נדרשת חקיקה.

רוני טלמור: בחוק רשות השידור יש בסיס משפטי לקביעה של פטורים.

רוני טלמור: יש פטורים קבועים לא מעטים, זה נזכר בדברי ההסבר.

רוני טלמור: ברגע שתהיה הסכמה ניתן יהיה לעשות את זה בדרך הזאת.

רוני טלמור: כרגע, בחוק רשות השידור עצמו אין פטורים ספציפיים, הכול נמצא בתקנות.

רוני טלמור: יש בחוקים אחרים , שהם חוקים ייעודיים, אבל החוקים האחרים – כמו חוק האזרחים הוותיקים - מתייחסים לסוג מסוים של קבוצה שרוצים לתת לה הטבות ומסתכלים עליה בראייה כוללת.

רוני טלמור: אחת הטענות שעלו גם בדיון הקודם לגבי ההצעה הזאת היא שאין בפני הוועדה תמונה כוללת לגבי סל ההטבות, התמיכה והסיוע לחיילים בודדים.

ישראל חסון: אתמול הייתה לי הזכות להופיע בפני מפקדים של אוגדת מילואים בנושא חוק המילואים.

ישראל חסון: מדינת ישראל מצאה לנכון לקחת את מערך המילואים שלה ולתגמל אותו.

ישראל חסון: יושב פה חבר כנסת שאומר: אני, בתפיסת עולמי, אומר שחיילים, ובפרט כאלה, יש למצוא את הדרך לשחרר אותם מהדברים הללו.

רוני טלמור: זה אחד דבר קטן, בשווי של כמה מאות שקלים, יחסית לעלות מחיה במדינת ישראל.

ישראל חסון: הוא אמר: יש לי תפיסת עולם.

ישראל חסון: עכשיו הוא מטפל בזה.

ישראל חסון: שלשום אישרנו פטור ברמה של 25 שקלים מאגרת טיס שנתית לאנשי טיס.

ישראל חסון: זו תקנה שנדרשה על-פי חוק המילואים.

ישראל חסון: לדעתי, את צריכה להתמודד כרגע עם זה שחבר הכנסת אומר שיש לו תפיסת עולם שאומרת שחיילים בכלל, וחיילים בודדים בפרט, יש למצוא את הדרך שמדינת ישראל תשית עליהם את המינימום ההכרחי.

ישראל חסון: הוא אומר: אני אלך צעד-צעד, היום אני מדבר אתך על אגרת הטלוויזיה.

רוני טלמור: אני לגמרי אתך.

רוני טלמור: המשרדים נמצאים בקשר עם המציע, והתחיל דיאלוג.

רוני טלמור: לא שמעתי שלמשרדים יש התנגדות גורפת לנושא.

ישראל חסון: זה שהוא לא הגיע אתם לסיכום זה עדיין לא אומר שום דבר.

ישראל חסון: זה יגיע למליאה, שם יוכלו להרים את היד נגד.

רוני טלמור: כיוון שימיה של הכנסת הזאת קצרים – כולם יודעים את זה - ההצעה עברה קריאה ראשונה ולכן היא יכולה להישאר גם בכנסת הבאה, אפשר להחיל עליה דין רציפות.

רוני טלמור: מהסיבה הזאת אני חושבת שיש זמן להשלים - - -

ישראל חסון: עד אז מצבה הכלכלי של רשות השידור ישתפר פלאים, לאור השקעה במניות נכונות?

ישראל חסון: מה יקרה עוד שלושה חודשים?

ישראל חסון: משרד הביטחון יתנדב לתת את המיליון שקלים?

ישראל חסון: העמדות פה די ברורות.

רוני טלמור: אם תהיה הצעה שמדברת על איזושהי חלוקה של נטל המימון בין כמה משרדים - הרשות תיקח על עצמה חלק ומשרד אחר ייקח חלק אחר - - -

ישראל חסון: משרד הביטחון מתנגד להוציא אגורה אחת בכיוון הזה.

רוני טלמור: הממשלה מתנגדת להצעה הזאת.

רוני טלמור: יכול להיות שאפשר יהיה להגיע להסכמה כדי שהממשלה לא תתנגד להצעה הזאת.

ישראל חסון: בעיניי זה לא רלוונטי בעיני לטיעונים לגבי החוק הזה.

ישראל חסון: אם את אומרת לו ללכת במסלול של הסכמה, הוא אומר לך שהוא מיצה את הדבר הזה.

ישראל חסון: זה כבר שנה, זה לא מהיום.

ישראל חסון: הוא רוצה להביא את זה, תוך לקיחת סיכון שזה ייפול.

רוני טלמור: עובדה שעולה גם הצעה שהנציגים הרלוונטיים, גם מרשות השידור וגם ממערכת הביטחון, לא מכירים את ההצעה הזאת.

אתי בנדלר: אני מבקשת לקרוא לך מפרוטוקול ועדת הכלכלה מיום 27 במאי 2008.

אתי בנדלר: "אלכס מילר: כאשר הצעת החוק תגיע לדיון בוועדה לקראת הקריאה השניה והשלישית, אני מציע שכולכם תעשו יישור קו.

אתי בנדלר: ייתכן שהעלות תכוסה במצ'ינג: חלק מתקציב רשות השידור, עד סכום מסוים בשנה, וחלק מתקציב משרד הביטחון.

אתי בנדלר: זה כסף קטן יחסית".

אתי בנדלר: זאת אומרת, הוא העלה את הרעיון כבר בדיון ועדת הכלכלה.

רוני טלמור: אקרא לך קטע אחר, מעמוד 6 לפרוטוקול, ששם מנהלת הוועדה מקריאה את דברי השר הממונה על הרשות.

רוני טלמור: השורה האחרונה של דבריו היא: שהסיכום עם חבר הכנסת מילר הוא שלא יקדמו את הצעת החוק, אלא בהסכמה עם רשות השידור ותוך כדי הגדרות ברורות.

רוני טלמור: זה הסיכום שהיה לו עם רשות השידור, זה קיבל ביטוי בפרוטוקול ואני מבינה שגם במליאת הכנסת.

רוני טלמור: ההסכמות האלה לא קיימות עדיין, ורשות השידור מעידה שהסכום הזה הוא משמעותי מבחינתה.

רוני טלמור: זה לא עניין זניח מבחינתה במצבה היום.

ישראל חסון: תודה.

ישראל חסון: בבקשה, אדוני.

אסי מסינג: עמדת הממשלה בעניין היא ברורה.

אסי מסינג: היא התבססה על הצעת ההחלטה המקורית, שבה אין בכלל השתת עלות על תקציב המדינה.

אסי מסינג: הטעמים להתנגדות היו השתת עלות על רשות השידור.

אסי מסינג: כמובן שעצם שינוי הצעת ההחלטה והפתרון של הטלת עלות על תקציב המדינה לא פותר את הבעיה, בטח לא משנה את התנגדות הממשלה כי אם הממשלה הייתה רוצה היא הייתה מציעה את זה בעצמה, לפי סדרי עדיפויות.

אסי מסינג: העמדה היא להתנגד, מכל הטעמים שנמנו עד עכשיו.

ישראל חסון: למה משרד האוצר לא מוכן להציע הצעה של איזושהי חלוקה?

ישראל חסון: הוא לא מודע למצבה של רשות השידור, אני מבין.

ישראל חסון: הוא לא נמצא אתה במשא ומתן על פיטורי 700 עובדים.

אסי מסינג: הטעם המקורי להתנגדות להוצאת הוא בגלל השתת העלות על רשות השידור.

אסי מסינג: עכשיו אתה אומר שאם לא רשות השידור, אז שהמדינה תממן את זה.

אסי מסינג: זה שינוי של ההצעה עצמה, וזה אומר שצריך למצוא מקור תקציבי לנושא.

אסי מסינג: מיליון שקלים לא באים יש מאין, המשמעות היא שצריך למצוא לזה מקור תקציבי.

אסי מסינג: דרך אגב, לפי חוק יסוד: משק המדינה, אם ההצעה הזאת הופכת להצעה תקציבית, שיש בה עלות על תקציב המדינה – לפי מה שהציע המציע - המשמעות היא שצריך לתת אומדן של שר האוצר, שהעלות היא מיליון שקלים ולא יותר מכך.

אתי בנדלר: מישהו טוען שזה עלול להגיע לחמישה מיליון?

אסי מסינג: אני לא יודע, אבל מישהו צריך לבדוק את זה.

אסי מסינג: אנחנו לא בדקנו את זה.

לאה ורון: הוועדה פנתה אתמול למשרד האוצר וקיבלה מכתב, שבהיעדר נציג האוצר מאגף התקציבים, שההצעה לא כרוכה בעלות לתקציב המדינה.

לאה ורון: הוא מפרט פה שרשות השידור מצויה במשבר תקציבי קשה שפוגע ביכולתה לקיים את השידור הציבורי ולעתים אף גורם לעיכובים בתשלום שכר לעובדים.

לאה ורון: "בשל כך הנהלת הרשות ומשרד האוצר דנים בחודשים האחרונים בתנאים לסיוע התקציבי שיועבר לרשות במסגרת רפורמה כוללת.

לאה ורון: כל צמצום נוסף של אוכלוסיית החייבים בתשלום אגרת רשות השידור יחמיר את מצבה.

לאה ורון: בהצעה אין עלות לתקציב המדינה".

אסי מסינג: זה נכון, אבל כרגע חבר הכנסת המציע מציע שעד 250,000 שקלים תממן רשות השידור, ומ-250,000 ומעלה זה ימומן מתקציב המדינה.

אסי מסינג: הוא הציע את תקציב משרד הביטחון.

אסי מסינג: אז אני אומר שוב, כדי להגיד שזו לא הצעת חוק תקציבית – דהיינו, שהיא לא מעל חמישה מיליון שקלים – צריך להינתן אומדן של משרד האוצר.

אסי מסינג: זה חוק יסוד: משק המדינה.

אלכס מילר: אני לא פונה לאוצר בשביל שימצא לי משרד.

אלכס מילר: פנינו בצורה מסודרת למשרד הביטחון, הם בדקו את העניין ואמרו שיכול להיות שיש אפשרות למצוא דרך לעשות את זה לא בחוק.

אלכס מילר: זאת אומרת, הייתה להם נכונות לפתור את זה.

אלכס מילר: זה לא נעשה, הם לא הביאו פתרון שנוכל להגיד: זה הפתרון, זה יגיע בתקנות, אתם תסדירו את זה בתוך המשרד ואנחנו יורדים מהחוק.

אלכס מילר: זו הייתה גם פה, אבל זה לא נעשה.

אלכס מילר: מרחו אותנו במשך כל הפגרה.

אלכס מילר: היו הרבה מאוד טלפונים, פנינו לסגן השר שטיפל בזה אישית, ובסופו של דבר, כאשר לא הצליחו לגבש עמדה אמרו שמתנגדים.

אלכס מילר: אני לא חושב שמשרד הביטחון לא יכול להרשות לעצמו לתת את התמיכה הזאת, כי לא מדובר בסכומים גדולים.

אלכס מילר: יש לכם את כל האמצעים.

רוני טלמור: אדוני, זה לא יקרה.

רוני טלמור: כמו שהחוק מנוסח כרגע, העלות נופלת לגמרי על רשות השידור.

אתי בנדלר: עוד לא קראנו את החוק, אנחנו רוצים לדון בהצעות לתיקון.

אתי בנדלר: גם לי יש עוד שאלות לגופו של החוק, למשל תחולה רטרואקטיבית על חייל שלא ביקש ופתאום כל מבקש.

אתי בנדלר: עוד לא דנו, הדיון כרגע הוא בתפיסה של החוק.

עידו אציל: אני רוצה לחדד את העמדה של משרד הביטחון ואת הנימוקים לה, כי יכול להיות שלא עמדתי עליהם די כשדיברתי קודם.

עידו אציל: בראש ובראשונה, ההצעה הספציפית נדונה אצל סגן שר הביטחון לפני עשרה ימים.

עידו אציל: סגן שר הביטחון הביע התנגדות עקרונית לבקשה שעלות ההצעה תושת על משרד הביטחון.

עידו אציל: יש כאן הצעה תקדימית במובן הזה שהטבות לחיילים שניתנות על-ידי רשויות המדינה, בשונה מהטבות לחיילים שניתנת על-ידי משרד הביטחון והצבא, ממומנות על ידי תקציב הביטחון.

עידו אציל: יש דוגמאות שונות כמו הקלות בארנונה, פתיחת תיק ברבנות לנישואים, כניסה לאתרים של רשות הטבע והגנים - אלה הטבות שהמדינה בחרה לתת לחיילים, וכולן לא מתקציב הביטחון או מתקציב צה"ל אלא מתקציב אותן רשויות.

עידו אציל: העמדה העקרונית של מערכת הביטחון שהיא מתעדפת לפי שיקוליה, בין היתר גם לפי שיקולי הפרט והרווחה, וההטבות שניתנות על-ידי רשויות המדינה שאינן מערכת הביטחון ממומנות על-ידי אותן רשויות.

עידו אציל: מכאן ההתנגדות העקרונית להשית את עלות ההצעה על תקציב הביטחון.

אלכס מילר: הצעת החוק הזאת עברה כל כך הרבה דיונים.

אלכס מילר: אני זוכר את השר הרצוג במליאת הכנסת, שאמר שהחוק הזה טוב, וצריך לחלק אותו כדי שלא יהיה כבד על רשות השידור.

אלכס מילר: זה עניין עקרוני, הייתי מצפה שמשרד הביטחון ייקח אחריות על הבעיות שיש לחיילים בודדים.

אלכס מילר: קיבלתם מאתנו לפני שנה וחצי רעיון לעוד בעיה ולעוד פתרון.

אלכס מילר: הייתה לכם שנה וחצי מאז שהחוק הוגש לפתור את הדבר הזה.

אלכס מילר: צריך לתת להם את המעטפת ולפטור אותם מהמיסים שמשלמים היום למדינה, כי הם חושבים שאם חס וחלילה הם לא שילמו איזשהו חוב, הם ימצאו את עצמם בלי שום דבר בבית, יעקלו להם, ואף אחד לא עוקב אחרי זה.

אלכס מילר: אין להם אפילו אפשרות לעקוב, כי הם נמצאים בבית אחת לשבועיים, בקושי.

אלכס מילר: היו לכם את כל ההזדמנויות.

אלכס מילר: אדוני היושב ראש, גם היום, אם לא יוכלו לעמוד בעלות, 250,000 יהיו מתקציב רשות השידור ומעל הסכום הזה זה יהיה מתקציב משרד הביטחון.

אלכס מילר: אם בעוד שנה הסכום יגדל מאוד – יש להם את כל האפשרויות.

אלכס מילר: יהיה להם שר והוא יחליט אם משאירים את זה או שמחפשים דרך לפתור את זה.

אלכס מילר: יכול להיות שבעוד שנתיים-שלוש, כשיגדל מספר החיילים הבודדים, רשות השידור תהיה במצב טוב והיא תוכל לקחת את זה ממשרד הביטחון ולממן.

אלכס מילר: אני מאחל לה את זה.

אלכס מילר: אבל מה שמעניין אותי היום אלה אותם חיילים, שנמצאים היום בשדה הקרב וצריכים לחשוש מהמצב הכלכלי שלהם.

אלכס מילר: אם אנחנו יכולים לתת להם הטבה כזו או אחרת, ולפטור לפחות מטעם המדינה, אז זה מחובתנו.

עידו אציל: אני רוצה לחזור שאנחנו מתנגדים גם לעלות תקציבית, שלכאורה נראית קטנה ופעוטה עבור משרד הביטחון.

עידו אציל: חבר הכנסת המציע דיבר על כך שמצבה הכלכלי של רשות השידור ישתפר; לכן המחוקק העניק למוסדות רשות השידור, לוועד המנהל והשר, בתקנות והחלטות בוועד המנהל, אפשרות להעניק פטורים.

עידו אציל: אז אם מצבה ישתפר, לא צריך לעשות את זה בחוק.

עידו אציל: זו טעות לעשות את זה בחוק ולהשית על רשות השידור, בפרט בתקופה כזאת, נטל כלכלי כל כך קשה.

עידו אציל: רוצים לדאוג לאוכלוסיות מסוימות – הכול יפה וטוב, הנטל על משרד הביטחון.

אלכס מילר: עם כל הכבוד לרשות השידור, כשאני משלם אגרת טלוויזיה זו לא תרומה כדי שתצילו את עצמכם.

אלכס מילר: זה תשלום עבור משהו שאתם עושים.

אלכס מילר: אני רוצה שלא תתייחסו לכסף הזה שאתם מקבלים כתרומה.

אלכס מילר: יש דברים שאנשים מסוימים במדינת ישראל צריכים להתמודד אתם ואני, בתור מחוקק שנשלח על-ידי הציבור, רוצה לפטור אותם מהם.

אלכס מילר: הצבענו לטובת חקיקה שתשפר את המצב שלכם, אבל יש פה משהו שהוא כל כך מינימלי מבחינתכם, שאני בכלל לא הייתי מעלה את זה עם כל הדברים שעשינו בשבילכם.

אלכס מילר: היינו יכולים לחקיקה גם בלי לתמוך בנושא של פטור לפנסיונרים, היינו יכולים גם להתנגד לחקיקה על הבראה, כי יש היום חילוקי דעות גדולים בין האזרחים שכן רוצים או לא רוצים את רשות השידור.

אלכס מילר: תתפשרו קצת, חברים.

אלכס מילר: אי-אפשר ללכת כך על כל דבר.

ישראל חסון: חבר הכנסת מילר, לפורום שיושב מולך אין שום סמכות להתפשר.

ישראל חסון: הוא בא עם עמדה מאוד ברורה.

אתי בנדלר: כדי לומר איך אנחנו מתקדמים הלאה אני צריכה לקבל עמדה ברורה של חבר הכנסת המציע.

אתי בנדלר: מהי הצעתך כרגע: האם הצעתך היא שהעלות תושת על רשות השידור, ואז אין עלות תקציבית, אלא התנגדות של רשות השידור מהטעמים שהיא פירטה; או שעדיין אתה עומד על הצעתך שעד 250,000 שקלים יהיו מרשות השידור והיתרה מתקציב המדינה?

אלכס מילר: משרד הביטחון.

אתי בנדלר: משרד הביטחון זה תקציב המדינה.

אתי בנדלר: אם כך, אדוני היושב ראש, לעניין זה חלות הוראות סעיף 138א רבא לתקנון הכנסת, שדן בחקיקה הצריכה תקציב.

אתי בנדלר: הסעיף התקנוני הזה מתייחס לשאלה מי נותן את האומדן התקציבי.

אתי בנדלר: סעיף קטן (ה) של אותו סעיף קובע כלדקמן: הערכת השר – זה שר האוצר - והערכה אחרת – אם רוצים לחלוק על הערכת השר - יוגשו לוועדה: (1) לעניין עלות תקציבית של הצעת חוק, זמן סביר בנסיבות העניין לפני הדיון בהכנת החוק לקריאה הראשונה, ואם לא ניתן למוסרן לפני הדיון בעת הדיון או לאחריו, בתוך זמן סביר שקצב לכך יושב ראש הוועדה.

אתי בנדלר: הוספה להצעת חוק לאחר הקריאה הראשונה הוראה שבביצועה כרוכה עלות תקציבית כאמור בסעיף קטן (ב) – וכאן בוודאי מדובר על הוספת הוראה שקובעת עלות תקציבית מתקציב משרד הביטחון - תוגש ההערכה בעת הדיון בהצעת החוק לקריאה השניה ולקריאה השלישית או בתוך זמן סביר שקצב לך יושב ראש הוועדה.

אתי בנדלר: דהיינו, התקנון צפה מצב שתוך כדי דיונים מועלית הצעה שמטילה נטל על תקציב המדינה, ולא תמיד ניתן לקבוע מהי העלות של אותה הצעה, ולכן ניתנה סמכות ליושב ראש הוועדה להטיל על משרד האוצר להגיש לוועדה את אומדנו לגבי העלות התקציבית.

אתי בנדלר: בנסיבות הנוכחיות, כשעורך הדין מסינג אומר שהוא מבקש לבדוק את העלות התקציבית, ואין כאן נציג אחר של אגף התקציבים - - -

אסי מסינג: אני במקום אגף התקציבים.

אתי בנדלר: אתה מסוגל לתת לוועדה במקום את העלות?

אסי מסינג: לא, ממש לא.

אסי מסינג: עד היום לא הייתה הצעת חוק, לא דובר על פתרון כזה.

ישראל חסון: למה אתה אומר "ממש לא"?

ישראל חסון: אם נציג הצבא אומר לך שיש 2,200 חייל והאגרה היא נתון, למה אתה לא יודע לעשות לוח כפל?

אסי מסינג: קודם כול, הסמכות היא של משרד האוצר.

אסי מסינג: דבר שני, אני לא אגף התקציבים, אנחנו שומעים על ההצעה הזאת לראשונה כרגע.

אסי מסינג: אני חושב שמן הראוי שיינתן לנו זמן סביר כדי לבדוק.

ישראל חסון: כמה זמן לוקח למשרד האוצר לעשות 2,200 כפול 360?

אסי מסינג: ימים בודדים.

ישראל חסון: יש לי בן 10, הוא עושה את זה בדקה וחצי.

אתי בנדלר: הבעיה היא שהסמכות היא של אגף התקציבים, ואת זה אנחנו לא יכולים ליטול מהם.

אלכס מילר: השאלה היא אם אנחנו יכולים לאשר את החוק, לקבל את העלות התקציבית בעוד יומיים-שלושה ולצרף את זה לעמדת הממשלה?

אתי בנדלר: לכאורה אנחנו יכולים לעשות את העניין הזה, אבל בדרך כלל יוצאים מתוך הנחה שהצבעתם של חברי הכנסת מושפעת בין היתר מהעלות התקציבית.

אתי בנדלר: אני מניחה שהעמדה כאן לא כל כך תיקבע על סמך העלות התקציבית, אבל - - -

אלכס מילר: במיוחד שהעמדה של משרד אחד אומרת שאין עלות תקציבית.

אתי בנדלר: נבחין בין שני דברים; עלות תקציבית כרגע אין ספק שיש, כי גם שני שקלים בשנה היא עלות תקציבית, והעלות התקציבית היא חלק מהנתונים שצריכים להיות מונחים בפני חברי הכנסת כשהם שוקלים אם להצביע בעד או נגד חוק.

אתי בנדלר: בנוסף לכך, יש נושא של הצעת חוק תקציבית.

אתי בנדלר: הצעת חוק תקציבית היא הצעת חוק שהעלות השנתית שלה היא חמישה מיליון ויותר, וכאן צריכים כבר רוב אחר של חברי כנסת שיצביעו בעד, יש פרוצדורה מיוחדת לעניין הזה לפי חוק יסוד: משק המדינה.

אתי בנדלר: אנחנו מדברים כרגע על עלות תקציבית שצריכה להינתן לפי חוק יסודות התקציב.

לאה ורון: עמדתו של נציג אגף התקציבים הייתה בהתייחס לכך שהתקציב יילקח כולו מרשות השידור.

לאה ורון: משנעשה שינוי בוועדה, כבר לא מדובר על כך שהתקציב כולו יילקח מרשות השידור אלא גם מתקציב המדינה, ולכן ביקש עורך הדין מסינג לשוב למשרד, לבדוק את זה לעומק, לראות מה הוא יכול לעשות ולהביא לוועדה הערכה.

אלכס מילר: משרד הביטחון, אתם עשיתם הערכה לעלות התקציבית של החוק כשפניתי אליכם?

אלכס מילר: על סמך מה קיבלתם התנגדות?

סרן אלון כרמלי: ההתנגדות היא ברמה העקרונית.

סרן אלון כרמלי: באופן עקרוני אנחנו מתנגדים להצעות שמבקשות לא לסדר את תקציב הביטחון במסגרת התקציב, אלא מבקשות הטבות שונות שהמדינה נדרשת - - -

ישראל חסון: משרד הביטחון לא מתווכח אתך על העלות.

ישראל חסון: הם אומרים שהם לא רוצים שמישהו יתערב בסדר העדיפות הפנימית, לאן מניידים את ההטבות.

ישראל חסון: זו עמדה עקרונית.

ישראל חסון: הדיון הוא לא על העלות.

ישראל חסון: לזה אני מציע שנתייחס, משום שפה לכאורה אנחנו אומרים שאנחנו רוצים לבדוק את סדר העדיפות שלהם, ואנחנו משיתים עליהם.

ישראל חסון: את זה משרד הביטחון אמור לגרוע משירות אחר שהוא נותן.

ישראל חסון: נכון שהסכום לא גדול ביחס למשרד הביטחון, אבל ביחס למה שמוקצה לחיילים בודדים, אם הוא משחק בתוך זה יכול להיות ששכרנו יוצא בהפסדנו.

ישראל חסון: זו שאלה שכדאי לקבל עליה תשובה.

ישראל חסון: הוא לא יכול להגיד שפחות שלושה 16-F יטוסו והוא מעביר את הכסף לשם.

ישראל חסון: הוא אומר: מתקציב הרווחה הוא לוקח פלח של X ומסית את זה לייעוד אחר.

ישראל חסון: משרד הביטחון יכול להגיד שלאור ההחלטה הזו הם מפסיקים לתת סיוע בשכר דירה.

ישראל חסון: קח את זה בחשבון, שכשהוא ירצה לטעון כנגד אלה הכלים שהוא ישתמש בהם.

אלכס מילר: זכותם, אבל הם קיבלו הזדמנות לפתור את העניין הזה בלי התערבות המחוקק.

אלכס מילר: אם הם טוענים שאנחנו לא נקבע להם איך לחלק את הכסף, העלינו טענה שמבוססת על פניות של חיילים בודדים, שקשה להם להתמודד עם התשלומים האלה.

אלכס מילר: העברנו להם את זה והיה להם כל הזמן שבעולם להסדיר את זה בתוך התקציב הפנימי הזה בלי שאטיל עליהם את החוק.

אלכס מילר: הכתובת הייתה על הקיר, לא הסתרתי מאף אחד.

אלכס מילר: כשהם היו פה אמרתי להם שאני רוצה שהם יהיו אחראים על זה.

אלכס מילר: העברתי מכתב לשר הביטחון וגם לסגן שר הביטחון, טיפלו בזה.

אלכס מילר: אני יודע שגם בדקו תקציבית את העניין הזה, זה מה שנמסר לי.

ישראל חסון: אני רוצה לבקש לעשות הפסקה של שלוש דקות בדיון.

ישראל חסון: 10:00 – הפסקה של שתי דקות בדיון.

ישראל חסון: אני מחדש את הדיון.

ישראל חסון: נעבור לקריאת החוק.

אתי בנדלר: "הצעת חוק רשות השידור (תיקון מס' 19) (פטור מתשלום אגרה לחייל בודד)".

אתי בנדלר: אני מבקשת לקרוא את זה, בין היתר, משום שאני רוצה לשאול שאלות תוך כדי.

אתי בנדלר: הכותרת תהיה לפי השנה עכשיו, התשס"ט-2008.

אתי בנדלר: "בחוק רשות השידור, התשכ"ה-1965, אחרי סעיף 28א יבוא: פטור מתשלום אגרה לחייל בודד.

אתי בנדלר: 28ב.

אתי בנדלר: יוצא צבא המשרת בשירות סדיר והוכר לפי פקודות הצבא כחייל בודד הזכאי להשתתפות בשכר דירה, זכאי לפטור מתשלום אגרה לפי סעיף 28א; בסעיף זה, "יוצא צבא", "פקודות הצבא" ו"שירות סדיר" – כהגדרתם בחוק שירות ביטחון [נוסח משולב], התשמ"ו-1986".

אתי בנדלר: שאלות.

אתי בנדלר: קיבלנו מכתב ממר אלון כרמלי, לפיו המונח "הזכאי להשתתפות בשכר דירה" אינו תואם את הפקודות החדשות של הצבא שיצאו לעניין זה.

אתי בנדלר: אני מבקשת לדעת מהי הצעתך האקטואלית.

אתי בנדלר: שאלה שניה: מה דינו של חייל שלכאורה זכאי לפטור, מסיבות כאלה ואחרות הוא לא ביקש אותו, ובדיעבד הוא מגלה שהיה זכאי לפטור ומבקש החזר.

אתי בנדלר: לשאלה זו יכולה להיות גם השלכה על העלות.

רוני טלמור: את מדבר על מי שזכאי להשתתפות ולא מקבל בפועל השתתפות?

אתי בנדלר: הוא זכאי להשתתפות בשכר דירה אבל לא ידע שזכאי לפטור מאגרה.

אתי בנדלר: הוא קיבל טופס לתשלום האגרה, הוא שילם אותה ובדיעבד הסתבר שהיה זכאי לפטור מתשלום האגרה; או שהוא לא שילם, השתחרר מהצבא ורשות השידור החלה לנקוט הליכי גביה נגדו ואז הסתבר שהיה זכאי לפטור.

אתי בנדלר: יכולות להיות סיטואציות שונות של בקשה להחזר או בקשה רטרואקטיבית להכיר בזכאות הזאת.

אתי בנדלר: שאלה נוספת היא דרכי הוכחה וביצוע של ההוראה הזאת.

אתי בנדלר: מה מוצע בקשר לכל הנושאים האלה?

סרן אלון כרמלי: ניסיתי לאתר את המכתב שלי, כי דיברתי בזמנו עם עורך הדין ניר ימין.

סרן אלון כרמלי: ממה שאני זוכר זה לא היה הקושי.

סרן אלון כרמלי: בנוסח המקורי היה כתוב: יוצא צבא המשרת בשירות סדיר והוכר כחייל בודד לפי פקודות הצבא.

סרן אלון כרמלי: אמרנו שבנוסח הזה יש קושי כי הוא כולל גם חיילים שהם בני שליחים, שלגביהם לא מתעורר אותו קושי ולכן אין מקום לתת להם את אותה הטבה.

סרן אלון כרמלי: צמצמנו במעט את ההגדרה ובזמנו דיברנו על "הזכאי להטבות כספיות", אבל אני חושב שהנוסח הזה, "הזכאי להשתתפות בשכר דירה", מניח את דעתי.

רוני טלמור: יש לי שאלה לגבי הנוסח הזה, ואני מפנה אותה גם לחברי מהצבא.

רוני טלמור: האם לא היה כדאי שהנוסח יתייחס למי שמקבל בפועל השתתפות בשכר דירה, כי המשמעות של זה שהוא מקבל בפועל היא שהוא אכן גר בדירה נפרדת.

רוני טלמור: אני מניחה שיכול להיות אדם שזכאי להשתתפות אבל לא נדרש לזה כי יש לו פתרון מגורים אחר.

רוני טלמור: האם יש לזה משמעות?

רוני טלמור: זה רלוונטי לגבי היקף הפטור.

סרן אלון כרמלי: אני יכול להסביר וגם להציף התלבטות.

סרן אלון כרמלי: דיברנו על כ-5,000 חיילים בודדים, שמתוכם רק כ-2,000 מקבלים מהצבא השתתפות בשכר דירה.

סרן אלון כרמלי: ההפרש, סדר גודל של כ-3,000 חיילים, מתגוררים בדירות של האגודה למען החייל.

סרן אלון כרמלי: החיילים האלה, גם אם יש להם טלוויזיה, לא נדרשים לשלם את האגרה של רשות הדירה.

אלכס מילר: ברור שמתייחס רק למי שמקבל שכר דירה, כי במקומות האלה הם פטורים מהכול.

אלכס מילר: זה כמו לגור בבסיס.

ישראל חסון: אז זה בסדר מבחינתך, זו הגדרה מצמצמת.

רוני טלמור: אני מציעה לבחון אפשרות שבמקום המילים "זכאי להשתתפות" יבוא "מקבל בפועל השתתפות".

רוני טלמור: המשמעות היא שהוא אכן שוכר דירה, אכן מקבל בפועל את אותה השתתפות וזכאי לזה.

אתי בנדלר: מי נותן לו את סכומי ההשתתפות בשכר הדירה?

אתי בנדלר: מי משלם לו את זה בפועל?

סרן אלון כרמלי: הצבא, מעביר לו את זה במשכורת החודשית.

אתי בנדלר: אם כך, הנוסח המדויק הוא "שצה"ל משתתף בתשלום שכר הדירה"?

רוני טלמור: זאת ההצעה שלי, שהיא יותר בגדר של שאלה.

רוני טלמור: אם אין התנגדות לזה אז אולי זה עדיף.

סרן אלון כרמלי: אני מנסה לבדוק שאנחנו לא מפספסים איזו אוכלוסייה במקרה.

סרן אלון כרמלי: התחושה שלי היא שלא.

אתי בנדלר: בסדר, נבחן את זה.

אתי בנדלר: הרעיון ברור.

אלכס מילר: עשיתם פעם הצלבות בכתובות של חיילים בודדים שהגישו בקשה להשתתפות בשכר דירה?

סרן אלון כרמלי: כאשר חייל מבקש השתתפות בשכר דירה הוא נדרש להביא חוזה תקף.

סרן אלון כרמלי: דבר שני, לחיילים בודדים יש בדרך כלל ליווי של קצינות הת"ש והשלישות.

אלכס מילר: יוני ויוסי גרים באותה דירה, באותה כתובת.

אלכס מילר: יש את הפילוג הזה?

סרן אלון כרמלי: אני לא יודע להשיב לך.

סרן אלון כרמלי: השאלה שלך היא בעייתית כי יכול להיות שיוני ויוסי גרים היום יחד, אבל בשנה הבאה יוני יעבור לגור לבד.

סרן אלון כרמלי: יש קושי לחתוך את זה בצורה הזאת.

אלכס מילר: אתה מבין שכשגרים יחד זה מצמצם את המספרים.

אתי בנדלר: לעניין הדרישה בדיעבד.

ערן הורן: יש מנגנון של החזר אגרות.

ערן הורן: מי שלא חייב אגרה, יש מנגנון להחזר.

ערן הורן: אם קשיש שילם ואחר כך קיבלנו את הכסף מהאוצר, הוא מקבל את כספו חזרה.

אתי בנדלר: זאת אומרת, זה יחול גם על חייל בודד ששילם, למרות שלא היה חייב.

עידו אציל: זה תלוי כמובן בנוסח הפטור, כי יש פטורים שעל פי התקנות צריך לדרוש אותם.

עידו אציל: אם לא דורשים את הפטור אנחנו לא מסוגלים לתת אותו רטרואקטיבית מאחר שהסתמכנו על מסגרת תקציבית.

אתי בנדלר: זה לא מתיישב עם מה שאמר קודמך.

עידו אציל: אסביר.

עידו אציל: יש פטורים, למשל כמו של קשישים, שמראש הם לא רשומים כחייבים באגרה, ואם הם שילמו בטעות את האגרה יש מנגנון להחזיר להם את הסכום.

עידו אציל: ככל שזה לא תואם את הפטור שאנחנו מודעים לו מלכתחילה במסגרת התכנון התקציבי - - -

אתי בנדלר: ודאי שאתם לא יכולים להיות מודעים מראש.

עידו אציל: לכן אני חושב שתחולה רטרואקטיבית לא נכון במקום הזה, מאחר שאנחנו מתבססים על תקציב שאנחנו עורכים בתחילת השנה, וזה משבש את המסגרת התקציבית שהוכנה מראש.

עידו אציל: לכן, במקרה של הפטור הזה, אני מניח שזו תהיה טעות לתת החזר – ככל שזה על רשות השידור – כי זה יכניס אותה למצב בעייתי.

ישראל חסון: חברים, תחסכו מאתנו את הסרט הטורקי על מצב רשות השידור.

ישראל חסון: אנחנו מבינים מה רמת הרגישות, אנחנו גם מבינים מה רמת חוסר היכולת או היכולת שלה.

ישראל חסון: אנחנו לא רוצים להשכיב את רשות השידור ולהיות הקש ששובר את גב הגמל ב-200,000 שקלים.

ישראל חסון: חבר הכנסת מילר לא אמר את זה והוא לא מתכוון לזה.

ישראל חסון: הבנו את רוח הדברים.

ישראל חסון: אני מעריך שתקציב רשות השידור לא חי על רמת רגישות של 200,000 שקלים.

אתי בנדלר: אפילו לא, מדובר כאן על החזרים בשווי של מאות שקלים לשנה.

עידו אציל: בכל אופן, אני חושב שבמקרה הזה לא יהיה נכון להחיל רטרואקטיבית מאחר שזה יפגע בתכנון התקציבי.

אתי בנדלר: אבל אנחנו מדברים על מאות שקלים בשנה.

אתי בנדלר: כמה מקרים של תשלומים רטרואקטיביים יש?

ישראל חסון: על מי אתה מחיל רטרואקטיבי?

עידו אציל: חברי נתן דוגמה של קשישים.

עידו אציל: לגבי קשישים, המאגרים הממוחשבים שלנו מראש לא רושמים אותם כחייבים באגרה, מאחר שאנחנו מתואמים עם משרד הפנים לגבי הגיל שלהם, אז אנשים ששילמו בטעות - יש לנו מנגנון להחזיר להם את הכסף.

ישראל חסון: מה טווח הסטייה השנתי שלך לגבי קשישים עד היום?

ישראל חסון: כמה אתה שוגה היום?

עידו אציל: אני לא יודע לתת נתונים כאלה מאחר שלא התכוננו לתת נתונים כאלה.

ישראל חסון: אני מקווה שוועדת הכלכלה תדאג להעביר את רשימת המנויים של "יס" ו"הוט", ותוכלו לגבות עוד כסף ולעמוד בתקציבים האלה.

עידו אציל: היה מקרה של חרשים שזכאים לפטור, וזה הגיע להליך משפטי.

עידו אציל: מאחר שהם לא הודיעו והם דרשו החזר באופן רטרואקטיבי שבע שנים אחורה, הם לא קיבלו את זה.

עידו אציל: זה הסתיים באיזשהו הליך גישור, אבל למיטב זכרוני, אבל הם נסוגו מתביעתם.

אתי בנדלר: הוועדה תצטרך להכריע בנושא הזה.

אתי בנדלר: מה לגבי שאלתי בעניין דרכי הוכחה וביצוע?

אתי בנדלר: האם נתתם דעתכם לעניין?

עידו אציל: אני יכול להגיד מה יש היום לגבי פטורים אחרים.

עידו אציל: פטורים שצריך להגיש בקשה לגביהם מוסדרים בדרך כלל בתקנות, ובשביל זה יש את תקנות הפטורים של רשות השידור ששם זה מוסדר.

עידו אציל: ככל שיש פטורים אחרים, שמקבלים באופן אוטומטי – אני שוב חוזר לדוגמת הקשישים, שרשומים במאגר כבני גיל מסוים – יש החזר.

עידו אציל: אני חושב מראש מקום של פטור, כזו פעם ראשונה שיש פטור בחוק רשות השידור, הוא לא נכון.

עידו אציל: ככל שישנם הסדרים כאלה, הרי מלכתחילה גם הפטור עצמו וגם ההסדרים לקבלת הפטור אמורים להיות בתקנות לדעתי.

ישראל חסון: חבר הכנסת מילר, אני רוצה להציע הצעה.

ישראל חסון: מאחר שאנחנו צריכים לקבל ההערכה התקציבית לנושא, אתן פרק זמן קצר לקבלתה.

ישראל חסון: יחד עם זה, אני רוצה לקבל כבר לישיבה הבאה עוד כמה התייחסויות, שלדעתי הן חיוניות גם כדי שנדע לשכלל את ההערכה התקציבית.

ישראל חסון: אני מבקש לקבל מצה"ל מספרים מה הצפי לשנתון הגיוס 2009-2010.

ישראל חסון: אתם יודעים את זה פלוס-מינוס.

ישראל חסון: מרשות השידור, אני מבקש שתביאו את עמדתכם בנושא החלה רטרואקטיבית, איך אפשר להבטיח את ההחלה הרטרואקטיבית.

רוני טלמור: לא הבנתי באיזו מידה הרטרואקטיביות צריכה להתקיים.

רוני טלמור: אם החוק מתקבל עכשיו הפטור יינתן לגבי תשלום האגרה מאותו רגע ואילך.

אתי בנדלר: לא על זה אנחנו מדברים.

ישראל חסון: אם נניח גבית בשוטף מחייל בודד, והחייל הבודד רוצה לתבוע את כספו חזרה - - -

רוני טלמור: כלומר, קבלת החזרים של אגרה ששולמה ביתר.

אתי בנדלר: נכון, וצריכים לקבוע גם מועד תחילה להצעת החוק משום שאם הצעת החוק מתקבלת באמצע השנה ויש מי ששילם כבר את האגרה או חלקה - - -

אסי מסינג: בוודאי ההצעה הזאת לא מתכוונת לחול על 2008.

אסי מסינג: הכוונה ל-2009 ואילך.

ישראל חסון: לא על זה נריב.

ישראל חסון: דבר אחרון, דרכי הוכחה וביצוע.

ישראל חסון: עורך הדין מסינג, אם אפשר, אני מבקש שההערכה התקציבית תהיה על שולחן ועדת הכלכלה עד יום ראשון-שני, כי נקבע דיון בנושא הזה כבר בשבוע הבא.

אסי מסינג: בשביל זה נצטרך מספרים מהצבא.

ישראל חסון: הצבא אמר לפרוטוקול מספרים – 2,200.

סרן אלון כרמלי: 2,000 נכון להיום.

ישראל חסון: יש היום 2,000 חיילים בודדים בשירות סדיר, וזה מה שרלוונטי כרגע.

ישראל חסון: מה שביקשתי מהצבא זה בכדי שנרחיב את דעתנו, שאנחנו לא צפויים למשבר בתקציב הביטחון עם 50,000 חיילים בודדים חדשים בשנתון הגיוס הבא.

אסי מסינג: גם כדי שיהיה אומדן תקציבי צריך נתונים לגבי השנה הבאה.

אסי מסינג: הנתונים הנוכחיים לא כל כך רלוונטיים.

ישראל חסון: זו שאלה שהצבא יודע לענות עליה בשיחת טלפון, לדעתי.

ישראל חסון: נקיים את הדיון הזה כבר בתחילת השבוע הבא.

ישראל חסון: תודה רבה, אני נועל את הישיבה.