ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 902, 2008-10-28 11:20

אבישי ברוורמן: אנחנו דנים בצו לעידוד השקעות הון בחקלאות (קביעת תחומי אזור פיתוח א' ו-ב') (הוראת שעה), התשס"ח-2008.

יוסי ישי: בוקר טוב.

יוסי ישי: אנחנו מבקשים להציג לאישור ועדת הכספים צו הקובע את אזורי עדיפות לאומית לעניין חוק עידוד השקעות הון בחקלאות.

יעקב ליצמן: זה דחוף לאשר לפני הבחירות?

יוסי ישי: כן.

ראובן ריבלין: גילוי נאות.

ראובן ריבלין: אני בלובי למען החקלאות.

שי חרמש: יש 42 חברי כנסת.

שי חרמש: אתה לא לבד.

יוסי ישי: כמו שאמרתי, אנחנו מבקשים לאשר צו הקובע את אזורי עדיפות לאומית.

יוסי ישי: שואלים אותי למה עכשיו.

יוסי ישי: משרד המשפטים והיועץ המשפטי בודק לאחרונה את פעולות המשרדים בכל הנוגע לקביעת אזורי עדיפות לאומית והתברר דבר מעניין, שבמשרד החקלאות לא היה מעולם צו מאושר כזה ומשרד החקלאות נהג לפעול בהתאם למפה שהייתה קיימת במשרד התעשייה, וזה בהחלט דבר לא ראוי.

אמנון כהן: עכשיו זה ישתנה?

יוסי ישי: אני אסביר.

יוסי ישי: מה שעשינו כאן

יוסי ישי: זה שעל בסיס מטרות החקלאות ועל בסיס תמ"א 35 שקבעה שהחקלאות היא לא רק ספק מזון אלא גם יוצרת תוצרים ציבוריים בתחום האקולוגיה, קבענו את המטרות, קבענו את היעדים ובהתאם לתרומתם של כל תתי-אזורים להשגת היעדים אנחנו דירגנו אותם במודל כמותי אני אציג אותו ובהתאם לכך קבענו את מפת אזורי העדיפות הלאומית.

ראובן ריבלין: קביעת הקריטריונים באה מתוך רצון שלכם או כדבר שהוא עוקף בג"ץ?

יוסי ישי: לא.

יוסי ישי: רצון שלנו.

יוסי ישי: לא עוקף בג"ץ.

ראובן ריבלין: לפעמים כל מה שהימין עושה זה עוקף בג"ץ.

יוסי ישי: לא.

מירב תורג'מן: בעניין הזה אני רוצה להעלות שאלה.

מירב תורג'מן: יש ישובים שנופלים מהמפה שיכולים לטעון לאפליה?

מירב תורג'מן: מהיכרות

מירב תורג'מן: כם את האזור, יש ישובים שנופלים מהמפה והם עלולים להעלות טענה של אפליה?

ראובן ריבלין: יש קריטריונים.

יוסי ישי: ברשות היושב-ראש, השקענו עבודה במשך מספר חודשים והייתי מאוד מבקש שתראו את המודל.

יוסי ישי: אנחנו הגדרנו שלוש מטרות על לחקלאות.

יוסי ישי: המטרה הראשונה היא אספקת תוצרת חקלאית בכמות, באיכות ובמחיר ראוי גם לייצוא וגם לשוק המקומי.

יוסי ישי: המטרה השנייה היא פריסת ההתיישבות, ישוב פריפריה, תפיסה ועיבוד השטחים הפתוחים.

יוסי ישי: העיקרון השלישי שהוא עיקרון מודרני שהכנסנו אותו עכשיו והוא תואם את תמ"א 35 הוא תועלות אקולוגיות – חשוב חלחול, חשוב שימוש בקולחין, ריאות ירוקות, בוצה.

יוסי ישי: אני עכשיו עובר לשלוש המטרות של חוק עידוד השקעות הון והן פחות או יותר תואמות.

יוסי ישי: חוק עידוד השקעות הון קובע את עידוד היצוא, ניצול מיטבי של גורמי ייצור ועידוד המגזר החקלאי כגורם חלוצי.

אבישי ברוורמן: אני מאוד מבקש, אני אמון על העברית.

אבישי ברוורמן: אני לא רוצה לראות במצגת בכנסת ישראל שלוש מטרות.

אבישי ברוורמן: מטרה היא בנקבה ולכן צריך לומר שלוש המטרות ולא שלושת המטרות.

יוסי ישי: משקל זהה לשלוש מטרות העל.

יוסי ישי: קבענו שמשקל זהה ותרומה מרבית לכל אחת מהמטרות היא 10 נקודות, תרומה בינונית לכל אחת מהמטרות היא 5 נקודות.

יוסי ישי: זה המודל הכמותי.

יוסי ישי: תרומה מעטה, 3 נקודות.

יוסי ישי: זאת אומרת, אנחנו בוחנים כל תת אזור מול כל אחת מהמטרות וכך אנחנו מסווגים אותו.

יוסי ישי: הגדרנו שאזור עדיפות לאומית א' זה אזור שתרומתו להשגת כל שלושת המטרות היא מרבית.

יוסי ישי: זאת אומרת, אזור שתרומתו לאספקת מזון, לאכלוס ולאקולוגיה מרבית, הוא 30 נקודות והוא מוגדר כאזור עדיפות לאומית א'.

יוסי ישי: אזור שתרומתו היא לא פחות מ-20 נקודות, מוגדר כאזור עדיפות לאומית ב'.

יוסי ישי: החידוש הוא שגם אזורים שלא מוגדרים כאזור עדיפות לאומית א' ולא כאזור עדיפות לאומית ב', שהם מתחת ל-20 נקודות, אנחנו רואים אותם כאזורי עדיפות לעניין השקעות בתחום האקולוגיה.

יוסי ישי: זה החידוש ולקח הרבה זמן לשכנע את האוצר ואת משרד המשפטים בדבר הזה.

יוסי ישי: שנים אנחנו נאבקנו מול משרד האוצר לאפשר לנו השקעות גם באזור ג', כאשר מדובר בהשקעות אקולוגיות, אבל לא הצלחנו.

יוסי ישי: הפעם על בסיס המודל הזה שכנענו ולפחות לתקופה של שנה אנחנו מכניסים את החידוש הזה.

יוסי ישי: עשינו מאמץ ללכת בקווים ישרים, שלא ייווצר מצב, כמו שעשו בשנים קודמות, שמשנים את המפה בהתאם לאלה שיושבים ומכינים אותה.

יוסי ישי: קבענו קווים ישרים וברורים שהם תוחמים.

יעקב ליצמן: השאלה איפה נקבע הקו.

יוסי ישי: אתה תראה את המפה.

יוסי ישי: הקו נקבע בהתאם להגדרה של תתי אזור, כמו שאמרתי.

יוסי ישי: כמו שאתם רואים כאן, לקחנו את אזור הצפון, חילקנו אותו לשלושה.

יוסי ישי: דרך אגב, יש 15 תתי-אזורים.

יוסי ישי: לקחנו את כביש עכו-עמיעד ככביש שמגדיר את האזור הזה, בדקנו את התרומה של תת-אזור זה גם מבחינת אספקת המזון, תמורות אקולוגיות ופריסת האוכלוסייה.

יוסי ישי: אין ספק שהתרומה לשלושת המטרות האלה היא רבה והוא נמצא ב-30 נקודות מדורג א'.

יוסי ישי: אם אני לוקח את מטרופולין חיפה, זה רדיוס של 15 קילומטרים מחיפה, התרומה לאספקת המזון, ברור שהיא מועטה, התרומות האקולוגיות כן ברורות בגלל שזו עיר, זה מטרופולין, ומבחינת פריסת האוכלוסין, ודאי שהתרומה היא נמוכה, זה מטרופולין, ולכן זה מוגדר כ-ב' אקולוגי.

אבישי ברוורמן: יפה מאוד.

יוסי ישי: אני לא אמנה את הכל כי אתם תראו זאת.

יוסי ישי: אני רק הדגמתי את הראשון.

יוסי ישי: אם אני לוקח את העמקים, אותו הדבר.

יוסי ישי: עמקי המזרח, שזה עמק הירדן, בית שאן, מבחינת אספקת המזון החשיבות היא רבה, יש פה מים מליחים.

ראובן ריבלין: אני מבין שבדרום הכל רבה.

יוסי ישי: כן.

ראובן ריבלין: העניין של פריסת אוכלוסין רבה, זאת הגדרה.

יוסי ישי: ודאי.

יוסי ישי: ראשית, הפוטנציאל.

יוסי ישי: אלה שני דברים, דל אוכלוסין ופוטנציאל.

יעקב ליצמן: השאלה למה כתבו דווקא את ההגדרות האלו ולא הגדרות אחרות.

יוסי ישי: על בסיס הטבלה שהראיתי בשקפים הקודמים בנינו מפה אותה חילקנו לארבעה שקפים כדי שאפשר יהיה לראות אותה בקלות.

יוסי ישי: מה שאתם רואים בכתום – הגליל, הגולן, העמקים המזרחיים, באזור הצפוני כרגע – זה אזור עדיפות לאומית א' לפי אותם עקרונות שציינתי קודם לכן.

יצחק בן ישראל: תסביר שאני אבין מה זאת פריסה.

יצחק בן ישראל: למה בפריסה יש ציון יותר נמוך לגליל התחתון מאשר בגליל התחתון?

יוסי ישי: אתה תראה את זה קודם.

יוסי ישי: אני מוכן לחזור לשקף.

יצחק בן ישראל: אני שואל למה.

יוסי ישי: אני מוכן לחזור על הדברים שאמרתי עת לא היית כאן.

אבישי ברוורמן: מבחינת הפריסה שם, יש לך פחות פיזור אוכלוסין.

יוסי ישי: פחות פוטנציאל לאכלוס.

יצחק בן ישראל: כאן יש פחות פוטנציאל לאכלוס?

יוסי ישי: כן.

יוסי ישי: הדלילות באזור בקעת בית שאן מבחינת פריסת האוכלוסין נמוכה יותר.

יוסי ישי: זה ברור.

יצחק בן ישראל: לא שאלתי על בקעת בית שאן.

יצחק בן ישראל: שאלתי על גליל עליון לעומת גליל תחתון.

יוסי ישי: גליל עליון, כן.

יוסי ישי: ודאי.

יצחק בן ישראל: לא מה עשית כי מה עשית, ראיתי בשקף אלא השאלה היא למה נתת בציון שלך בגליל התחתון בינונית ובגליל העליון רבה.

יוסי ישי: בגלל שהדלילות בגליל העליון רבה יותר, גבוהה יותר, מאשר בגליל התחתון.

יצחק בן ישראל: באיזה מובן?

יוסי ישי: במובן פיזי.

יוסי ישי: צפיפות האוכלוסין.

תמי מור: בצו כתבנו את ההגדרה מה זאת פריסת התיישבות וזה ישוב בפריפריה, שמירה על קרקעות המדינה וגבולותיה.

ראובן ריבלין: אני מודה לחבר הכנסת בן-ישראל שהגיע לישיבה כי אני לא רציתי להיכנס אבל כאן יש הגדרות שהן יכולות להיות כחומר ביד היוצר.

ראובן ריבלין: זאת אומרת, הריצה תיקבע על פי המהירות, על פי המרחק ועל פי יופיו של הרץ כאשר שני הדברים הראשונים הם קבועים ולא ניתנים לשינוי.

ראובן ריבלין: יש כאן קריטריונים שהם דברים שנותנים בידי קובע התוצאה סמכות רחבה ביותר.

תמי מור: הקריטריונים נמצאים בצו.

ראובן ריבלין: אני מדבר על הפרשנות שלהם.

יוסי ישי: כמו שאמרתי, האזור הכתום הבהיר זה אזור עדיפות לאומית א', האזור הכהה הוא אזור עדיפות לאומית ב', האזור הלבן – מה שאמרנו האזור האקולוגי – והים תיכון מוגדר כאזור עדיפות לאומית ב'.

יוסי ישי: אנחנו רוצים להגביר שם את הדגה וכל מה שקשור בזה.

יוסי ישי: כאן אתם אותו הדבר ואותו עיקרון.

יוסי ישי: אנחנו רואים למטה את קריית גת-אשקלון.

יוסי ישי: למעשה כל הנגב, הערבה, גם הערבה התיכונה וגם הדרומית, מוגדרים כאזור עדיפות לאומית א'.

מירב תורג'מן: עד סוף 2009?

אבישי ברוורמן: עד סוף 2009.

מירב תורג'מן: את הפה אישר משרד המשפטים?

אבישי ברוורמן: כן.

רמי אלהרר: לנו בגלבוע יש השגות גדולות על המפה הזאת וערערנו בפני חברינו והם אכן חברים שלי על המפה ועל הקריטריונים כפי שנקבעו.

רמי אלהרר: אני אישית חקלאי ואני תושב מושב ולא מקבל את הקריטריונים האלה לגמרי.

רמי אלהרר: צריכים לשאול את השאלות, צריכים להיכנס פנימה ולראות מה המהות של צפיפות ולראות איך זה נבחן.

רמי אלהרר: אם לוקחים מועצה אזורית שיש בה 250 או 300 אלף דונם ובאזור מסוים יש שלושה ישובים, הפריסה שם היא רחבה מאוד, אבל אם לוקחים את אזור התענך כולו, שהוא על קו התפר שם, ואני לא יודע אם הוא מוגדר גבול או לא מוגדר גבול, ואותו מוציאים מאזור עדיפות לאומית ולא מכניסים אותו לאזור עדיפות לאומית א' – אז אני פשוט לא מבין את הקריטריונים.

שי חרמש: איפה הוא היה עד היום?

רמי אלהרר: ב-ב'.

יוסי ישי: הוא נשאר באותו מצב.

רמי אלהרר: הנקודה היא שהוא לא צריך להיות ב-ב' אלא הוא צריך להיות ב-א'.

רמי אלהרר: למה ישוב מסוים שנמצא בתוך יהודה ושומרון לא יכול להיות א' אם הוא בצרות צרורות?

יוסי ישי: יהודה ושומרון הוא ב-א'.

רמי אלהרר: הוא ב-א'?

יוסי ישי: ב-א'.

יוסי ישי: כל יהודה ושומרון ב-א'?

רמי אלהרר: יפה, אז למה אצלנו אם יש ישובים מסוימים שבנושאים כלכליים הם בצרות צרורות, למה אי אפשר להגדיר אותם?

רמי אלהרר: נותנים את המפה הזאת, נותנים העדפות מסוימות לאזורים שכבר יש להם העדפות כלכליות וזה מייצר עוד מנוף ועוד מנוף.

רמי אלהרר: הישובים שהם בלי אזורי עדיפות אלה, יש להם הרבה פחות אפשרויות, אם זה בנושא כל הרפורמות שמשרד החקלאות מקיים.

רמי אלהרר: אם אתה לא באזור עדיפות לאומית, אתה לא נכנס פנימה.

רמי אלהרר: החטיבה להתיישבות לא מטפלת בך אם אתה לא אזור עדיפות לאומית א'.

רמי אלהרר: מה שקורה הוא שאנחנו מקצינים את המצב ומקשים עוד ועוד.

אבישי ברוורמן: השאלה שלי היא אליך רמי וליועצת המשפטית.

אבישי ברוורמן: ניתנה כאן דוגמה לגבי התענכים.

אבישי ברוורמן: השאלה שלי היא מבחינת הקריטריונים, האם יש ישובים שמבחינת הקריטריונים שלך צריכים להיות בפנים אבל הם לא נמצאים בדרגה הנכונה?

אבישי ברוורמן: אם זה כך, תהיה לנו בעיה משפטית.

מירב תורג'מן: בהתאם לקריטריונים שנקבעו בצו, האם יש ישובים שיכולים ליפול בגדר הקריטריונים האלה שלמעשה מיושמים אבל הם לא נכללים במסגרת העדיפות.

אבישי ברוורמן: זאת אומרת שמישהו לפי ההגדרה שלך אבל הוא לא נמצא שם ואני לא צריך לומר לך למה אתה פתוח.

ניסן סלומינסקי: גם הפוך יכול להיות.

מירב תורג'מן: גם הפוך.

רמי אלהרר: אני רוצה להבין אם מושב או קיבוץ שיש לו מפעל מצליח מאוד, נמצא באזור עדיפות לאומית א' ואין לו שום בעיה כלכלית, איך הוא יכול להיות מועדף על פני ישובים שמשרד החקלאות מכיר אותם, שאין להם במה להתקיים ויש להם גם נושא נוסף שלא נלקח בחשבון והוא נושא האקלים וזה פרמטר לאמצעי ייצור.

אבישי ברוורמן: האם יש כאן נציג של משרד המשפטים?

אבישי ברוורמן: אנחנו נכנסים לסוגיה משפטית.

תמי מור: הם אמרו שהנושא מקובל עליהם.

יוסי ישי: אנחנו עבדנו בצמוד ובהתאם להנחיות של משרד המשפטים.

יוסי ישי: כל המודל הזה נולד משיחות מקדימות שכבר נמשכות קרוב לשנה מול משרד המשפטים וההנחיות שלו.

רמי אלהרר: למה בשיכון זה לא כך?

רמי אלהרר: למה בשיכון זה יישובי?

רמי אלהרר: זאת מפה אחרת?

רמי אלהרר: זאת מדינה אחרת?

רמי אלהרר: בשיכון זה אחרת, בתעשייה זה אחרת.

רמי אלהרר: אזור תעשייה, מבואות הגלבוע על שם יצחק רבין, הוא אזור עדיפות לאומית א'.

אבישי ברוורמן: אתם קיבלתם החלטה לגבי אזור אבל מה שאומר רמי אלהרר הוא שההחלטות צריכות להיות נקודתיות.

יוסי ישי: אני אומר שוב שזאת מפת אזורי עדיפות לאומית ולא נקודות.

יוסי ישי: זו מפה שבאה להגדיר ולכן גם בצו כתוב שבמקום שיש סתירה בין הרשימה לבין המפה, המפה קובעת כי החשיבות היא לאזור ולא לפרט.

יוסי ישי: תמיד בפרט יש כאלה שהם יוצאים מן הכלל, אבל ההתייחסות היא לאזור.

רמי אלהרר: מה ההבדל בין בקעת בית שאן לתענך וגלבוע?

רמי אלהרר: שאלתי ולא ענית.

רמי אלהרר: מה ההבדל בין עמק המעיינות?

יוסי ישי: אני חושב שיש הבדל.

רמי אלהרר: אתה יודע מה ההבדל אבל אתה לא אומר אותו.

אבישי ברוורמן: הנקודה הזאת הובהרה.

אבישי ברוורמן: יש כאן חילוקי דעות האם קריטריונים צריכים להיות אזוריים או נקודתיים.

שי חרמש: ברגע שמתחילים לדבר על מפות עדיפויות, ברור לגמרי שמחלוקת כזאת עולה.

שי חרמש: מוצר בוסר או מוצר לקוי של מפת עדיפות לאומית היה בדיוק הטיפול היישובי וכתוצאה מכך הגיע הבג"ץ וכתוצאה מזה הגיע לכאן יוסי ישי.

שי חרמש: הרי כל מפת העדיפות הלאומית היום תקועה גם בתעשייה, גם בחקלאות ובכל מקום.

שי חרמש: המפה כאן צריכה לטפל באזורים כי היא צריכה לטפל גם בפיתוח אזורי.

שי חרמש: אגב, הבעיה המרכזית היא לא התקנות.

שי חרמש: למשרד לדאבוני הרב גם אין כסף להזרים כדי לממש את זה ואתה יודע זאת.

ראובן ריבלין: יש הבדל באקולוגיה בין גשר בעמק הירדן לבין גלבוע?

יוסי ישי: לכן הם באותה רמה.

יוסי ישי: מבחינה אקולוגית הם באותה רמה.

ראובן ריבלין: מה ההבדל האזורי מבחינה אקולוגית בין בית שאן לבין גלבוע?

אבישי ברוורמן: אני רוצה קודם כל לקבל תשובה מחבר הכנסת חרמש ואחר כך מחבר הכנסת סלומיסנקי.

שי חרמש: ראש הממשלה לשעבר היה תמיד אומר שלא זו השאלה אלא השאלה היא אחרת.

שי חרמש: באמירה על אקולוגיה, בא יוסי ואמר שיש תרומה גם לחקלאות ביהוד ובפרברי תל-אביב כי מי צריך חקלאות באזור תל-אביב?

שי חרמש: אומר יוסי שהוא לא יכול לומר שזה אכלוס כי זה לא אכלוס, הוא לא יכול לומר שזאת תרומה לתוצרת החקלאית כי אפשר לייצר את זה גם בחבל שלום, אבל כדי שתהיה ריאה ירוקה באזור גוש דן, התרומה האקולוגית, מגיע גם לחקלאי שיושב היום בכפר מלל או במקום אחד.

יוסי ישי: ועושה פרדס ולא חממה.

שי חרמש: אני חושב שיש פה בשורה אחת גדולה, שראשית, פתרנו את הבעיה של הוויכוחים, של אפליית אוכלוסיות.

שי חרמש: מה שהפיל את חוק עדיפות לאומית היה שאמרו שהבדואים כאן לא נכנסים, הערבים כאן לא נכנסים, הצ'רקסים כאן לא נכנסים.

שי חרמש: היום בא יוסי ואומר שזה אזורי, זה גיאוגרפי.

יוסי ישי: לתקופה של שנה.

יוסי ישי: בתוך שנה כהוראת שעה.

שי חרמש: אני אציע לך יותר מזה.

שי חרמש: אני אומר שאני לא יותר חכם מהצוות במשרד החקלאות ואני לא יותר מנוסה ממנו ולכן צריך לסמוך על שיקול הדעת שלהם.

שי חרמש: שמו שלושה פרמטרים והשאלה היא האם הפרמטרים האלה מקובלים עלינו, וכאן אני אומר כן.

שי חרמש: האם הפרמטר השלישי של אקולוגיה נכנס?

שי חרמש: ברכה על ראשכם שהבאתם אותו.

שי חרמש: אומר רמי אלהרר שהקריטריונים טובים אלא שלא שפטו אותם נכון.

שי חרמש: אני לא בית משפט.

שי חרמש: אני רוצה לאמץ כאן את שלושת הקריטריונים ולומר שסוף סוף הגענו לזה.

רמי אלהרר: לא אמרתי שהקריטריונים בסדר.

שי חרמש: הדבר השני, תפיסה גיאוגרפית של חבלי ארץ – מצוין וזה מתגבר על כל הבעיות של גופים כאלה ואחרים.

שי חרמש: הפיין-טיונינג, לעגל פה ושם, משרד החקלאות יעשה.

שי חרמש: אם תשתכנעו, תבואו לכאן ונצביע בעד זה.

ניסן סלומינסקי: הנושא של סדרי העדיפויות או אזורי עדיפויות הוא נושא לא פשוט שאי אפשר לסיים אותו במהירות.

ניסן סלומינסקי: נכון שזאת חקלאות, אבל בכל זאת.

ניסן סלומינסקי: נקבעו כאן שלושה קריטריונים ואחר כך נקבעו גם אזורים.

יוסי ישי: בחנו כל אזור בתוך הקריטריונים.

ניסן סלומינסקי: אני אומר מה הוצג לנו.

ניסן סלומינסקי: הוצגה לנו מפה לפי הקריטריונים, ואנחנו לא יודעים לבדוק את זה.

ניסן סלומינסקי: מעבר לשאלה העקרונית האם הולכים לפי אזורים או לפי מקומות, שזאת שאלה נכבדה שצריך לדון בה ואנחנו לא דנים בה, גם האם הקביעה של שלושת הקריטריונים האלה היא טובה או לא, אני לא מומחה גדול בחקלאות לעשות אותה.

ניסן סלומינסקי: תמיד אנחנו מנסים לברר האם ההצעה הזאת הופצה לכל הנוגעים בדבר, האם האנשים מסכימים או מתנגדים ולפי זה אנחנו קובעים.

ניסן סלומינסקי: אני לא מרגיש מספיק חזק בנושא הזה.

ניסן סלומינסקי: השאלה הראשונה שלי היא האם זה הופץ לכולם.

רמי אלהרר: בסתר.

ניסן סלומינסקי: שאלה שנייה היא האם כולם מסכימים או לא, כי מה שאני מרגיש, לפי ההשתתפות, כי בדרך כלל החדר הזה היה צריך להיות מוצף בנושא כזה ואני מכיר את החקלאים ואת הלובי.

ניסן סלומינסקי: אני חבר בלובי החקלאי.

ניסן סלומינסקי: זה שהחדר כאן ריק, זה נותן לי תחושה לא טובה.

ניסן סלומינסקי: היחיד שכן הגיע, סגן ראש מועצה מכובד, מביע התנגדות טוטאלית גם לקריטריונים וגם ליישום שלהם.

ראובן ריבלין: הוא מביע התנגדות טוטאלית לקריטריונים אם הוא לא בפנים.

ראובן ריבלין: אם הוא בפנים, אין לו בעיה.

ראובן ריבלין: הוא טוען שעל פי הקריטריונים האלה, צריך להכליל אותו.

ניסן סלומינסקי: אני לא בטוח שהוועדה בנויה לקבל החלטה בנושא כזה שאני לא יודע על מה אחר כך הוא עוד ישליך.

ניסן סלומינסקי: זה נושא שתמיד קיימו עליו הרבה מאוד דיונים לעומק, שמעו את הדעות השונות, עד שהשתכנענו להצביע.

תמי מור: אני רוצה להזכיר שלפי סעיף 24 לחוק לעידוד השקעות הון בחקלאות, אנחנו למעשה קובעים בצו תחומים של אזורים ולא ישוב ספציפי.

ראובן ריבלין: כדי להבין את הקריטריונים, האם הם טובים, אני רוצה שתבהיר לי על פי קריטריונים אלה מדוע בית שאן נמצאת באזור עדיפות, ואני בעד זה, והגלבוע לא.

ראובן ריבלין: אני לא אומר לך שאני דוחה את זה, אבל אני מבקש ממך שתבהיר לי ויכול להיות שתשכנע אותי.

ראובן ריבלין: תאמר לי מדוע זה כך על פי הקריטריונים.

יוסי ישי: האלמנט היחידי שהוא שונה בין שניהם זה העניין של פיזור האוכלוסין או הפוטנציאל.

יוסי ישי: אזור בית שאן מטבעו, חשיבות הפיתוח לצורך הגדלת האוכלוסייה באזור, הוא ברמה גבוהה והוא קיבל 10 נקודות ובתענך היא בינונית ולכן הוא קיבל 5 נקודות.

יוסי ישי: שני האלמנטים האחרים זהים.

יוסי ישי: אנחנו מדברים כאן במפת אזורי עדיפות לאומית.

יוסי ישי: תמיד האויב של הטוב הוא הטוב מאוד.

ראובן ריבלין: אין לי ויכוח אתך.

יוסי ישי: אין לנו ברירה.

יוסי ישי: אנחנו צריכים כאן לחתוך.

ראובן ריבלין: אתה מדבר על העניין של פיזור אוכלוסין.

יוסי ישי: כן.

ראובן ריבלין: כמו שמבשרת ירושלים מבשרת את ירושלים, כך הגלבוע והתענכים מבשרים את בקעת הירדן.

יוסי ישי: מילה אחת לגבי הפרסום ושיתוף הפעולה.

יוסי ישי: המסמך שמגיע אליכם לכאן, אנחנו עובדים עליו כבר שנה.

יוסי ישי: משרד המשפטים הנחה אותנו לאורך כל הקו וזאת לאור הלקחים שקרו במשרד החינוך.

אבישי ברוורמן: שלחתם אותו לכל האנשים?

יוסי ישי: רגע.

יוסי ישי: לאור הלקחים שקרו במשרד החינוך, במשרד התעשייה ובמשרד התיירות, משרד המשפטים הנחה אותנו ועבדנו בתיאום עם משרד האוצר.

יוסי ישי: זה עלה לאינטרנט של המשרד.

יוסי ישי: עבדנו מול מחוזות המשרד.

יוסי ישי: אני הופעתי יחד עם השר – למרות שהעבודה כאן היא מקצועית לחלוטין – בכנסים רבים של ציבור החקלאים וכמעט בכל כנס הסברנו.

רמי אלהרר: אני לא מבין.

רמי אלהרר: אפשר לשקר לוועדת הכנסת?

רמי אלהרר: אני אומר את הדברים בשיא האחריות.

יוסי ישי: אני אומר בשיא האחריות.

יוסי ישי: אני הופעתי בלא מעט כנסים עם מצגת דומה שהצגתי בפני פורומים שונים והחקלאים שיבחו אותנו מאוד על העניין האקולוגי שהוא חדש.

ראובן ריבלין: הזמינו את כולם לישיבת הוועדה?

ראובן ריבלין: לא הזמנו.

רמי אלהרר: במקרה נודע לנו שהנושא נדון כאן היום.

רמי אלהרר: במקרה הגעתי לכאן.

יוסי ישי: אני הצגתי את זה יותר מפעם אחת.

אבישי ברוורמן: תאמר לנו מי הוזמן.

טמיר כהן: זאת לא הרשימה המלאה, אבל אלה שהזמנו ואמרו שאולי יגיעו.

טמיר כהן: כמובן הוזמן משרד החקלאות, תנועת הישובים, תנועת האיחוד החקלאי, מרכזי המועצות האזוריות, יחידות המיסוי הבין-מושבי, מוזמן שבאופן וולנטרי הצטרף לכאן, משרד ראש-הממשלה, משרד האוצר, משרד התעשייה והתאחדות האיכרים.

טמיר כהן: כאמור, זאת לא רשימה מלאה אלא יש עוד מוזמנים.

אבישי ברוורמן: אני רוצה לסכם.

אבישי ברוורמן: כל בעיה של קביעת קריטריונים, צריך לחתוך באיזשהו מקום.

אבישי ברוורמן: בצורה מסוימת זאת גם החלטה פוליטית אבל לא במובן הפוליטי הצר אלא במובן של מדיניות.

אבישי ברוורמן: לכן ההחלטה המרכזית כאן היא קודם הנקודה שרמי העלה, האם מקבלים החלטה אזורית או נקודתית.

אבישי ברוורמן: כאן הוסבר לחלוטין שההחלטה – וגם עורכת הדין מור הבהירה זאת – היא החלטה אזורית.

אבישי ברוורמן: לכן גם בתוך אזור, ברור שיכולים ליפול ישובים שאינם נופלים או כן נופלים בצורה זו או אחרת ועליהם חובת הממשל לטפל.

אבישי ברוורמן: מצד שני עולה כאן הגוף היחיד שבא לכאן מהגלבוע ומעלה את טענותיו.

אבישי ברוורמן: אני הייתי ממליץ ליוסי ולשר החקלאות לבדוק האם יתכן שכאן נעשתה טעות.

אבישי ברוורמן: אם אתה טוען שלא נעשתה טעות, בבקשה, אבל בכל זאת יש לבדוק.

אבישי ברוורמן: לכן הנקודה שעולה כאן כרגע היא רק הנקודה הזאת לגבי הגלבוע.

אבישי ברוורמן: לכן אני ממליץ לקבל את ההצעה הזאת ולהצביע עליה, עם הטיעונים כבדי המשקל שהציג כאן מר אלהרר ואני ממליץ לשר החקלאות לפעול גם לגבי הגלבוע ומקומות אחרים ואם יש צורך, למצוא להם פתרון.

מירב תורג'מן: כולל השינוי של תאריך התוקף, 2009.

אבישי ברוורמן: ה צ ב ע ה

אבישי ברוורמן: נגד - אין

אבישי ברוורמן: הצו אושר