ועדת החקירה הפרלמנטרית בנושא העסקת עובדים ערבים בשירות הציבורי, כנסת 17, פרוטוקול מספר 8, 2008-10-29 09:00

אחמד טיבי: בוקר טוב אדוני השר, בוקר טוב רבותיי.

אחמד טיבי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החקירה הפרלמנטרית בנושא קליטת עובדים ערבים בשירות הציבורי.

אחמד טיבי: אורחנו הפעם הוא שר הפנים, חבר הכנסת מאיר שטרית.

אחמד טיבי: כהרגלנו, שלחנו מכתב לשר וביקשנו תשובות בנושאים שונים הקשורים בעבודת משרדו.

אחמד טיבי: אני רוצה לפתוח כהקדמה ולקרוא את הנושאים שיעלו לדיון.

אחמד טיבי: 'תעסוקת ערבים במשרד הפנים.

אחמד טיבי: 1.

אחמד טיבי: לכאורה משרד הפנים השיג יעד העסקת ערבים, 361 מבין 1,590 עובדיו, כלומר 22.7% הם ערבים.

אחמד טיבי: להבהרת מציאות זו, מתוך 361 העובדים הערבים, בסוף 2007, כ-323 עובדים, כלומר 90% מהעובדים הערבים הנ"ל הם אימאמים במסגדים ורק 38 עובדים לכל היותר הם עובדי משרד הפנים בתפקידיו המקובלים'.

מאיר שטרית: שנשים במקום האימאמים יהודים?

אחמד טיבי: נכון, נכון, במסגדים יהודים.

אחמד טיבי: אתה אומר שיש אפליה שאין אימאמים יהודים.

אחמד טיבי: כלומר, 'בניכוי האימאמים משרד הפנים מעסיק---

שכיב מוראד שנאן: אם תלך למשרד הדתות ותעשה השוואה למספר הרבנים שיש, אז תבין שיש אפליה גם במספר האימאמים.

אחמד טיבי: כן.

אחמד טיבי: 'מעסיק 1,270 עובדים, מהם 34 עד 38, כ-3%, הם ערבים.

אחמד טיבי: משרד הפנים אמור לשרת את רובדי החברה בהליכים יומיומיים כמו מרשם אוכלוסין מחד, ומפקח על השלטון המקומי המכיל קרוב ל-90 רשויות ערביות מאידך גיסא.

אחמד טיבי: 4.

אחמד טיבי: שאלת הייצוג ההולם במשרד הפנים הינה דו משמעית.

אחמד טיבי: א.

אחמד טיבי: המשרד אינו עומד בהחלטות הממשלה מאז 2004 בנדון; ב.

אחמד טיבי: השירות שמקבל האזרח הערבי לוקה בשל היעדר עובדים הדוברים שפתו ומכיר מצוקותיו הייחודיות.

אחמד טיבי: 5.

אחמד טיבי: במשך השנים אנו עדים לתלונות רבות מצד אזרחים ערביים על היעדר טיפול נאות בשפתם ומתוך ערנות לבעיותיהם הייחודיות.

אחמד טיבי: למשל נושא איחוד משפחות בלשכות של משרד הפנים, אפילו באזורים בהם הציבור הערבי מהווה חלק נכבד מן האוכלוסייה, למשל חדרה, נתניה, המטפלות בכ-200,000 תושבי המשולש המרכזי והצפוני.

אחמד טיבי: 6.

אחמד טיבי: השלטון המקומי - למרות שאוכלוסיית הערבים ביישובים הערביים מהווה רק 15% מכלל תושבי המדינה, חלקן של הרשויות הערביות מכלל הרשויות המקומיות למעלה מפי 2.

אחמד טיבי: היעדר עובדים ערבים מיומנים המכירים את נבכי הבעיות הייחודיות של הרשויות המקומיות הערביות, משליך על התייחסות המשרד לגביהם במישורים שונים.

אחמד טיבי: 6.1.

אחמד טיבי: מדיניות השלטון המקומי - למרות שאוכלוסיית הערבים ביישובים הערביים מהווה רק 15% מכלל תושבי המדינה, חלקן של הרשויות הערביות מכלל הרשויות המקומיות למעלה מפי 2'.

אחמד טיבי: כלומר, רשויות קטנות.

מאיר שטרית: רשויות קטנות, ואתם מפרקים גם את אלה שאנחנו מאחדים.

אחמד טיבי: לא, אנחנו לא נגד שיהיו רשויות עצמאיות, קטנות ולא גדולות.

דני גרא: יש למעלה מ-30% רשויות ערביות.

אחמד טיבי: 'מדיניות תכניות ההבראה -מה שקרוי תכניות הבראה- התחומה בפרק זמן קצר של שנתיים ומותנה בהכפלת שיעור הגבייה בזמן זה, אינה מיושמת לרוב, בעיקר שאינה תואמת את אופי היישוב הערבי, מכאן הדרך קצרה לוועדה ממונה, צעד שיש לו השלכות מרחיקות לכת על צמיחת מנהיגות מקומית ערבית מזה, ויחס האוכלוסייה הערבית לממסד מזה.

אחמד טיבי: הבנת המבנה החברתי של היישוב הערבי בארץ בכל הקשור לתחומי תכנון ובנייה, שטח שיפוט, עיור וכדומה, ניכויים אלה הם בין הגורמים המונעים התפתחות אצל הערבי, על ייחודיותו ושונותו'.

אחמד טיבי: 'שאלות לשר הפנים בעניין העסקת ערבים במשרדו: עד סוף 2012 אמור המשרד להעסיק 130 עד 160 עובדים ערבים, תוספת של כ-30 עד 40 עובדים ערבים מדי שנה.

אחמד טיבי: 1.

אחמד טיבי: האם למשרד הפנים תכנית להעסקת מספר עובדים זה?

אחמד טיבי: 2.

אחמד טיבי: כיצד תבוצע קליטה זו בחלוקה מדרגית; בכירים, דרגות ביניים וזוטרים.

אחמד טיבי: 3.

אחמד טיבי: האם תוכנן אופי קידום לעובדים חדשים שייקלטו?

אחמד טיבי: 4.

אחמד טיבי: האם תינתן העדפה מתקנת לנשים ערביות?

אחמד טיבי: ' יש שאלות שהופנו כבר בעבר לשר הפנים ונותרו ללא מענה גם בתשובתו בכתב.

אחמד טיבי: '1.

אחמד טיבי: האם שר הפנים מתכוון לפעול להפעלת ייצוג הולם בתעסוקת ערבים בערים המעורבות?

אחמד טיבי: אם כן, כיצד? 2.

אחמד טיבי: מה דרגת העדיפות שמקנה שר הפנים לפיתוח אזורי תעסוקה בגושי יישובים ערביים כאמצעי הקלת מצוקתן הכספית של הרשויות המקומיות?'.

אחמד טיבי: נושא חשוב הוא נושא המאטצ'ינג 'במידה ששר הפנים סבור כי ההשתתפות העצמית צריכה להיות פרוגרסיבית, מה מונע מהשר ליישם זאת ומתי בכוונת השר ליישם זאת?

אחמד טיבי: ' אדוני השר, אלה הן הנקודות החשובות שאמורות לעלות בדיון הזה.

אחמד טיבי: רוב השאלות הופנו אליך בכתב ולפני שהשר ישיב, חבר הכנסת שכיב שנאן, בבקשה.

שכיב מוראד שנאן: האם משרד הפנים מתכנן להגביר את פעולתו בנושא של שילוב מועצות מקומיות ערביות באזורי תעשייה אזוריים?

דני גרא: זה ישנו כאן בשאלות.

דני גרא: ואולי לעניין הזה---

שכיב מוראד שנאן: אני מדבר לא רק על נושא של שילוב בתעסוקה, אלא גם על נושא של חלוקת הארנונה שמשולמת באותם מפעלים.

דני גרא: אדוני היושב ראש, אם מותר לי רק להוסיף, לעניין אזורי תעסוקה, אתם התניתם למעשה הקמת אזורי תעסוקה המיועדים לערבים בשיתוף פעולה יהודי-ערבי, ישנו אופי שונה לגמרי, האם ההתניה הזו מקדמת או מעכבת הקמת אזורי תעסוקה ואיך ההשפעה שלה על המדרג הסוציו-אקונומי של היישובים הערביים, ומכאן השלכות נוספות כמובן.

אחמד טיבי: בבקשה, אדוני השר.

מאיר שטרית: קודם כל, ביחס לעובדים.

מאיר שטרית: כשהייתי ראש ועדת שרים לענייני מיעוטים בממשלה, הייתי זה שהביא את ההחלטה שמחייבת את הממשלה עד שנת 2010 לגרום לכך ש-8% מכלל עובדי המדינה יהיו עובדים בני מיעוטים, וגם קבענו אבני דרך שמשרדים צריכים לעמוד בהן ואנשי משרדים שלא עומדים בהן, תיפסק קליטת עובדים אצלם בכלל.

מאיר שטרית: אלה החלטות שקיבלתי כראש הוועדה בזמנו.

מאיר שטרית: עם כניסתו של חבר הכנסת ליברמן לממשלה, הוועדה הזו הועברה לידיים של מר עמיר פרץ, זה היה המחיר שאנחנו שילמנו.

מאיר שטרית: אני ויתרתי על הוועדה לטובתו של מר פרץ ולאחר מכן זה עבר לחבר כנסת פואד, אבל בזמנו, לפחות החלטה מרכזית שהתקבלה בעניין זה, נעשתה על ידי, כי אני מאמין וחושב שצריך לשלב את האוכלוסייה הערבית וגם את האוכלוסייה של מיעוטים אחרים בקרב עובדי מדינה, בחברה הישראלית בכל תחום, אני חושב שזה חלק.

מאיר שטרית: האנשים הם אזרחי ישראל מכל בחינה שהיא, וצריך לשלב אותם ולתת להם אפשרות כולל יצירה של העדפה מתקנת כדי שייקלטו לתוך החברה הזאת.

מאיר שטרית: משרד הפנים - נכון שמבחינה מספרית משרד הפנים באמת עומד מעל המכסה הזאת בגלל הסיפור של האימאמים שמבחינתנו הם עובדי משרד הפנים, 330 איש, כך שלכאורה משרד הפנים מבחינה פורמלית עומד במכסה מעל ומעבר למספר הנדרש, אבל גם כשאני מוריד את הנושא של האימאמים מתוך המספרים הללו, אז משרד הפנים מעסיק היום בתוך המסגרת שלו כ-5.3% מעובדי המשרד, עובדים מיעוטים.

אחמד טיבי: תוכל להסביר איך 5%, כי אצלנו זה 38 שזה---

מאיר שטרית: 34 משרות.

מאיר שטרית: כשאני מוריד את האימאמים אני צריך להוריד אותם משני הצדדים.

מאיר שטרית: כשאני מוריד את האימאמים ממספר העובדים---

דני גרא: ודאי, נשאר לך 1,270.

מאיר שטרית: לפי הנתונים שלי, במשרד הפנים קיימות היום 34 משרות שמיועדות לבני מיעוטים, מתוכן 3 נמצאות בשלבי מכרז, בנוסף ל-34 משרות לעיל, מוסיפים למשרד 323 עובדים מוסלמים אימאמים.

שכיב מוראד שנאן: גם מרשם האוכלוסין יוצא ממשרד הפנים, לכן האחוזים שלהם---

דני גרא: אדוני השר, הורדתי את האימאמים מהם והורדתי אותם מהעובדים הערבים.

מאיר שטרית: לא, אתה לא מוריד את רשות ההגירה.

מאיר שטרית: גם מרשם האוכלוסין יורד ממשרד הפנים.

מאיר שטרית: רשות ההגירה שקמה, מעסיקה את העובדים שלה בנפרד.

אחמד טיבי: רשות הגירה, לאיזה משרד היא תהיה שייכת?

מאיר שטרית: למשרד הפנים, אבל היא עצמאית.

דני גרא: לפי הנתונים שלכם זה בתוך משרד הפנים.

שכיב מוראד שנאן: זה כמו הכבאות וכל זה, זה נשאר כפוף אליך באופן---

דני גרא: גם 5.3% זה לא בשמים.

מאיר שטרית: בסדר, מה אתה רוצה לעשות?

מאיר שטרית: ביום אחד לבנות את רומא?

מאיר שטרית: לא הרסו את רומא ביום אחד, לא נבנה אותה ביום אחד.

מאיר שטרית: היום אנחנו 5.37% בני מיעוטים מתוך עובדי משרד הפנים, ללא הנושא של האימאמים.

מאיר שטרית: אני יכול להראות לך פורמלית ולהגיד לך, אנחנו 22%, אז בכלל לא היו לך טענות אליי, אבל זו לא טענה.

מאיר שטרית: אני מתייחס לגופו של עניין, אתה מחפש אותי בנקודות?

מאיר שטרית: אז אני אומר לך, אני יכול להגיד לך שיש לנו 22%, חבר'ה, לכם גם אין טענות.

מאיר שטרית: זו התשובה הפורמלית, אבל אני לא עונה לך פורמלית, אני עונה לגופו של עניין, כי אני חושב שצריך לשלב יותר עובדים בני מיעוטים בתוך משרד הפנים.

מאיר שטרית: אם עוברים על הרשימה של העובדים היום איך הם משובצים, אתה תראה שבשיבוץ העובדים, גם הערבים וגם הדרוזים, בתוך משרד הפנים, הוא לא בתפקידים זוטרים בלבד, אלא יש שורה של תפקידים מאוד מרכזיים שממלאים אותם עובדים ערביים ודרוזים.

מאיר שטרית: אם אני אתן דוגמאות, במחוז המרכז סגן הממונה על מחוז המרכז, תלאווי סאמי, הוא ערבי.

מאיר שטרית: מחוז חיפה, מרכז רשויות מקומיות, פורסם מכרז, הוא נמצא בתהליך של מכרז, וגם שם אמור להתמנות מועמד ערבי.

מאיר שטרית: במחוז הצפון, הממונה---

שכיב מוראד שנאן: מחוז חיפה לא הולך להתפנות, מועמד לממונה על המחוז?

מאיר שטרית: הוא מונה כבר.

מאיר שטרית: מחוז הצפון, ממונה רשויות מקומיות, חמוד סיח, דרוזי.

מאיר שטרית: במחוז הצפון ממונה רשויות מקומיות, חג'אג' אל רפא, ערבי.

מאיר שטרית: במחוז הצפון שוב, תפס שראקה, דרוזי, קצין מחוז.

מאיר שטרית: במחוז הצפון, קצין מחוז, חנא פייז, ערבי.

מאיר שטרית: במחוז תל אביב, מרכז רשויות מקומיות, עבאסווי בשארה, ערבי.

מאיר שטרית: מחוז מרכז, ממונה רשויות מקומיות, כאיוף נשא, דרוזי.

מאיר שטרית: במינהל שלטון מקומי, מרכז אתר חצר, עמאר יוסף, ערבי.

מאיר שטרית: בביקורת רשויות מקומיות, מנצור נג'יב, מרכז רשויות מקומיות דרוזי, ראש ענף מערך ביקורת, רואה חשבון טוויל פארס, דרוזי.

מאיר שטרית: עוד ראש ענף בהליך של מכרז, חיצוני, לרואה חשבון.

מאיר שטרית: אלה כולם רואי חשבון.

מאיר שטרית: ראש ענף בודק תכניות מחוז תל אביב, חטיב רנא, ערבי.

מאיר שטרית: במחוז המרכז, מרכז וראש צוות של תכנון מחוז המרכז, נאטור מוחמד, ערבי, במחוז דרום, ראש ענף בודק תכניות, מסעוד מהא, ערבי.

מאיר שטרית: מחוז דרום, ראש ענף בודק תכניות, אבו כיף סרא, ערבי.

מאיר שטרית: מחוז צפון, מרכז בודק תכניות, בהליך של פרסום מכרז.

מאיר שטרית: מחוז חיפה, בהליך של פרסום מכרז, שוב מרכז תכניות ובודק תכניות.

מאיר שטרית: מינהל המים, מנהל תחום חשבונאות, אחמד אחטיניאק, ערבי, ומנהל תחום חשבונות, באסל מועלם, ערבי.

מאיר שטרית: באגף לעדות לא יהודיות, מנהל האגף סלאמה יעקב, דרוזי.

מאיר שטרית: מנהל תחום המחלקה הנוצרית, שיזר מלג'יה, נוצרי.

מאיר שטרית: ממונה משאבי אנוש מנהלי, חסנין יוסף, ערבי.

מאיר שטרית: מנהל תחום מוסלמים, אבו מוך זיאד, ערבי.

מאיר שטרית: רכז משאבי אנוש, אברהים ג'יהאד, ערבי.

מאיר שטרית: מחוז צפון, סגן הממונה על מחוז הצפון, עפיף עמאר, דרוזי.

מאיר שטרית: ממונה אמרכלות מנהלי, סמי סלפאן.

מאיר שטרית: מנהל תחום מנהל צוות אזורי, שמסי אחמד.

מאיר שטרית: ראש ענף עבודות טכניות, ראסם ראני.

מאיר שטרית: מחוז חיפה, ממונה על מחוז חיפה, יוסף משלב, שהוא מונה עכשיו, דרוזי.

מאיר שטרית: סגן ממונה על מחוז חיפה, נאסר אדיר נדין, דרוזי.

מאיר שטרית: רכז בכיר מידע וארכיב, חדד חנאן, נוצריה.

מאיר שטרית: מנהל מינהל המים והממונה על התאגידים, מנהל תחום הנדסה, קדאח סעיד, ערבי.

מאיר שטרית: מנהל תחום, סגן ראש מנהלת הבדווים, חסון אדיב, דרוזי.

מאיר שטרית: אני מנסה להראות שבעצם במשרד הפנים, החל גם מממוני מחוז, גם סגני ממוני מחוז, גם בודקי תכניות, גם ביקורת תאגידים, אלה ערבים שממלאים תפקידים מאוד מרכזיים במשרד הפנים, תפקידים שהיתה עליהם תחרות.

שכיב מוראד שנאן: בהנהלה הראשית אני רואה שאין אף אחד.

מאיר שטרית: אינני יודע, יכול להיות שבאמת אין אף אחד, אבל יש---

אחמד טיבי: לא נמסר לנו במכתב ש---

אמירה נחום: באגף הדתות, יש את פארש טוויד, עובד המשרד הראשי.

מאיר שטרית: חברים, התחום הזה של העדפה, אני חושב שהעדפה מתקנת מחייבת כדי ליצור שילוב יותר נכון של אנשים בעלי מקצוע, ולא העיקר לתת מספר ולשים מישהו, להגיד 'הנה, יש לנו ערבים'.

מאיר שטרית: אני חושב שמשרד הפנים הוא דוגמה קלאסית לזה שהמינוי, גם של דרוזים, גם של ערבים, גם של נוצרים, הם לא בתפקידים זוטרים, כדי להגיד 'יש לנו ערבים בתוך המערכת', אלא בתפקידים מאוד מרכזיים.

מאיר שטרית: ממונה מחוז חיפה,אני מיניתי במפורש איש שבא ממגזר המיעוטים, כי עד היום עוד לא קרה אף פעם שהיה ממונה על המחוז ממגזר המיעוטים, כי חשבתי שזה---

שכיב מוראד שנאן: על זה רק תבורך.

מאיר שטרית: כי אני חושב שזה מה שנכון לעשות.

מאיר שטרית: בתקופתו של אופיר פינס היה מנהל כללי ערבי, אבו ראזק.

מאיר שטרית: זאת אומרת היו דברים מעולם, משרד הפנים בעניין הזה דווקא, באופן טבעי גם---

שכיב מוראד שנאן: בוא נגיד שבכל הפעמים שמפלגת העבודה היתה במשרד הפנים, תעיד על כך גב' אמירה נחום, בתור אחד שהיה שם כמה פעמים, נקלטתי תמיד טוב על ידי אמירה, ואני אומר בצורה חד משמעית, בתקופות שלטונה של מפלגת העבודה במשרד הפנים הרגישו מצוין.

מאיר שטרית: באמת?

שכיב מוראד שנאן: כן.

מאיר שטרית: אני רוצה לומר לך, מפלגת העבודה היתה השלטון עד 1977, לא ראיתי אף ערבי נכנס.

דני גרא: ראית מצבע מסוים.

אחמד טיבי: חלק מהערבים יצאו דווקא.

מאיר שטרית: כשהיו בשלטון ללא מיצרים.

שכיב מוראד שנאן: מותר פעם אחת להסכים עם השר.

שכיב מוראד שנאן: אני חושב שתקופת הפנקסים האדומים שמפלגת העבודה נתנה לך, הרחיקה אותך מלהיות בה, ולא קלטה עוד הרבה אחרים שהיו צריכים להגיע אליה, זה תעודת עניות בהיסטוריה של מפלגת העבודה, שקיבלה את הז'אבטה ב-77'.

שכיב מוראד שנאן: הנושאים מאז תוקנו בצורה שאין לה---

אחמד טיבי: עד כדי כך שהיא זוכה בעשרה בסקרים היום.

אחמד טיבי: אגב, עשרה מנדטים זה הישג אדיר.

מאיר שטרית: אני חושב שבעניין הזה של עובדי משרד הפנים, אני פניתי לנציבות וביקשתי לקבל 20 תקנים שמיועדים לאוכלוסייה הערבית בלבד ושהתחייבתי להחזיר אותם למשרד הפנים תוך שלוש שנים.

מאיר שטרית: זאת אומרת שאת כל מה שיירד ממשרד הפנים, תקנים שאנחנו מוותרים עליהם, זה תמורת 20 תקנים.

מאיר שטרית: יש איזה יחידה בנציבות, שאני הקמתי בזמנו בוועדה, שאמורה לתת תקנים מיוחדים ספציפית שמיועדים לאוכלוסייה הערבית.

מאיר שטרית: אני מקווה שיענו לנו.

מאיר שטרית: הכוונה שלנו להכניס עוד 20 תקנים של עובדים ערבים בתוך משרד הפנים.

אחמד טיבי: אדוני השר, מה היעד שלך?

מאיר שטרית: להגיע ל-8% לפחות, בלי האימאמים.

דני גרא: אתה צריך להגיע ל-10%.

מאיר שטרית: 8%.

דני גרא: לא, ב-2012, לפי החלטת הממשלה, ל-10%.

מאיר שטרית: אבל אבן הדרך הראשונה זה 2010, 8%.

אחמד טיבי: 2010 זה 8%, 2012 זה 10%.

אחמד טיבי: זה היעד של הממשלה, לא של ועדת החקירה.

דני גרא: מותר לי לשאול, אדוני השר, שאלה?

דני גרא: אתה אמרת, ובצדק, שכשהיית יושב ראש ועדת השרים ב-2006, אתה יזמת החלטה לייצוג הולם וזו היתה ההחלטה השנייה, ההחלטה הראשונה היתה ב-2004 והיא לא יושמה, וגם ההחלטה של 2006 לא יושמה.

דני גרא: יש לי שאלה אליך, מה באמת מונע ממשרדי ממשלה להעסיק ערבים?

דני גרא: כי זה נשמע לא טוב.

מאיר שטרית: תשמע, צריך לומר את המציאות כמו שהיא.

מאיר שטרית: במשך שנים היתה בעיה, גם היום אגב, אני יודע שהפנינו עובדים ערבים להיכנס למשל במינהל האוכלוסין, שקולטים שם עובדים.

מאיר שטרית: לצערי הרב הם רובם לא עוברים את הבחינות.

דני גרא: מה, הם לא יודעים קרוא וכתוב?

מאיר שטרית: אתה אומר לי?

מאיר שטרית: תשאל את הנציבות.

דני גרא: הנציבות אומרת לנו שעובדים ערבים, מועמדים ערבים הינם בעלי כישורים.

מאיר שטרית: ואני אומר לך שבתפקידים רגילים, סטנדרטיים, שככה מתחילים במשרדי ממשלה, פקידים רגילים, למשל במינהל האוכלוסין, ניסיתי לשלב בכל לשכות מינהל האוכלוסין ערבים.

מאיר שטרית: שלחנו מועמדים ספציפית שיקלטו ערבים, לא עברו את הבחינות, כמעט אף אחד לא עבר בחינות.

מאיר שטרית: חבר'ה, אגב, עם תואר ראשון לא עוברים את הבחינות של הנציבות.

דני גרא: זו עוד שאלה שנראית מוזרה, כי לכאורה באה הנציבות ואומרת לנו 'תראו, זה לא שלערבים יש איי.

דני גרא: קיו יותר נמוך, או שהם כותבים עם הרגליים ולא עם הידיים, הכישורים שלהם טובים ככישוריהם של כל---

מאיר שטרית: חבר'ה, יש מבחן, צריך לעבור את המבחן.

מאיר שטרית: המבחן הוא פשוט נורא, כל בוגר תיכון יכול לעבור אותו, ואני אומר לך שלצערי לא עוברים.

מאיר שטרית: אני הצעתי לנציבות שיעשו מבחנים בערבית, אולי זה יקל, הסכימו, לא עברו את הבחינות.

שכיב מוראד שנאן: גם את הבחינות בערבית לא עברו?

מאיר שטרית: כן, לא עברו.

נאדר אל קאסם: אפשר לענות?

נאדר אל קאסם: אני מנציבות שירות המדינה.

נאדר אל קאסם: קודם כל, מה שאנחנו אמרנו, עובדים עם כישורים, זה לא קשור למבחנים.

נאדר אל קאסם: גם אם אתה עובד כישרוני, אתה יכול להיכשל במבחן.

נאדר אל קאסם: מה שאומר השר זה נכון, ובדיוק במרשם האוכלוסין היו 8 משרות ובאמת היה קשה מאוד למצוא מועמד שיעבור את הבחינות.

מאיר שטרית: מה לעשות?

מאיר שטרית: יש אנשים עם תואר ראשון שלא עוברים את הבחינות.

נאדר אל קאסם: נכון, תואר ראשון ותואר שני.

נאדר אל קאסם: בקשר לבחינות---

אחמד טיבי: האנשים שהשר מכיר שיש להם תואר ראשון, הם לא מוכשרים עד כדי---

שכיב מוראד שנאן: בטח תואר ראשון בפדובה.

אחמד טיבי: תן לי לשלוח אנשים שלי שיש להם תואר ראשון, תראה איך כולם עוברים.

אחמד טיבי: הערבים שלך לא מתאימים.

מאיר שטרית: כל אחד והערבים שלו.

אחמד טיבי: אנחנו האותנטיים, אנחנו המקור.

אחמד טיבי: אצלך פסוודו ערבים.

שכיב מוראד שנאן: תרשמו שזו הודעה גזענית של יושב ראש הוועדה שמבדילה בין ערבים לערבים, ואנחנו מבקשים מהיושב ראש שיסביר לנו איזה ערבים מיוחדים יש לו.

מאיר שטרית: אתה טועה בדבר אחד, אני לא מכיר אף אחד מהמועמדים.

אחמד טיבי: לא, כי אתה אמרת ששלחת אנשים ספציפיים.

מאיר שטרית: פרסמנו מכרז וביקשנו אנשים, איתרנו מתוך אנשים שפנו אלינו אנשים בעלי תואר ראשון שאני לא מכיר אף אחד מהם.

מאיר שטרית: לצערי אף אחד מהם---

אחמד טיבי: מה התפקידים האלה?

אחמד טיבי: מה זה 8 המשרות האלה?

נאדר אל קאסם: זה ראשי ענפים שמה שהם עושים---

שכיב מוראד שנאן: אתם בטח רוצים נאגלה שנייה.

מאיר שטרית: חברים, יש מכרז, כל מי שרוצה יכול לפנות, אף אחד לא צריך אנשים שיפנו אליי, לא אני, לא אתם.

מאיר שטרית: אני לא מפנה אנשים שלי או אנשים שלכם או אנשים של מישהו אחר, ולא של טיבי.

מאיר שטרית: יש מכרז, אנשים צריכים לפנות.

מאיר שטרית: אם אנשים מחפשים עבודה באמת, אין סיבה שלא יפנו.

מאיר שטרית: אתם שואלים למה לא נבחרים.

מאיר שטרית: אני לא יכול לענות על זה.

מאיר שטרית: עובדה, למשל, שבבתי חולים, אם אני צריך לבדוק דוגמה אלטרנטיבית, יש הרבה רופאים ערבים שנקלטו יוצא מן הכלל.

מאיר שטרית: רופאים.

דני גרא: כלומר אין פגם גנטי.

מאיר שטרית: מי אמר שיש פגם גנטי?

מאיר שטרית: אתה אומר.

דני גרא: לא, אני אומר 'אין פגם גנטי'.

מאיר שטרית: מה לעשות?

מאיר שטרית: חבר'ה, יש אנשים יותר מוכשרים, תלוי איזה תואר יש להם ואיפה עשו את התואר.

מאיר שטרית: אני אישית חושב למשל, וזו עובדה, שזה שבתי ספר ערביים מתחילים ללמוד עברית רק בכיתה ד', יש בזה פגם גדול מאוד ביכולת שלהם.

מאיר שטרית: אני אומר לך אשכרה.

מאיר שטרית: אני חושב שזו טעות של המגזר הערבי ושל משרד החינוך שהוא לא מחייב לימוד עברית מכיתה א' או מגן ילדים.

מאיר שטרית: טעות איומה, כיוון שזה פוגע ביכולת של הילדים האלה להשתלב בחברה עד היום.

מאיר שטרית: אתה רוצה סיבות?

מאיר שטרית: הנה סיבות.

מאיר שטרית: אני חושב שבעניין הזה יש ערבים ודרוזים ויהודים מוכשרים מאוד, ויש גם טיפשים, מה לעשות?

מאיר שטרית: כמו כולם.

אחמד טיבי: אדוני השר, אפרופו, פקידי מרשם האוכלוסין ולשכות וכדומה, קיבלנו פנייה מהאגודה לזכויות האזרח, מעורכת דין דבי גילד-חיו, מקדמת מדיניות וחקיקה, לרגל כינוס הוועדה בהשתתפותך, שאומרת כך 'יש מחסור בעובדים ערבים בלשכות משרד הפנים בדרום הארץ, אשדוד, אשקלון ואילת, משום כך בין היתר שולחים מבקשי מעמד ערבים מכל הדרום ללשכה בבאר שבע, מה שגורם טרטור.

אחמד טיבי: בבאר שבע יש שתי פקידות שמטפלות בענייני מעמד של ערבים, ללא ענייני מרשם, תעודות זהות ודרכונים.

אחמד טיבי: על משרד הפנים לקבל מבקשי מעמד ערביים בכל הלשכות בדרום ואם יש צורך, להקצות לכך פקידים לעשות זאת, וכן לדאוג לעוד פקידים דוברי ערבית'.

מאיר שטרית: תכתבו את זה לנציבות.

נאדר אל קאסם: חבל שהם שולחים את המכתב אליך, שישלחו אליהם או אלינו.

אחמד טיבי: בסדר.

מאיר שטרית: חברים, שיכתבו את זה לנציבות.

דני גרא: אותו דבר חדרה.

נאדר אל קאסם: אם יש בעיה של תקנים, משרד הפנים פונה, אומר, בחודש הבא משרד הפנים יגיע אלינו ויגיד 'יש לנו בעיה בלשכה הזו', שוקלים---

אחמד טיבי: הנה, השר ביקש 20 משרות.

נאדר אל קאסם: בדיוק, שהם יגיעו, יסבירו מה זה התקנים, אם באמת צריך תקנים חשובים וצריכים אותם, אנחנו נקצה.

נאדר אל קאסם: 20, לא נראה לי שיקבל.

דני גרא: הבעיה היא שהציבור הערבי מקבל שירות לקוי משום שאין אנשים שמבינים את מה שהם אומרים.

מאיר שטרית: למה?

מאיר שטרית: הם לא מדברים עברית?

אחמד טיבי: לא, בדרום יש בעיה.

מאיר שטרית: למה יש בעיה?

מאיר שטרית: הם לא מדברים עברית?

מאיר שטרית: מה, מה הבעיה?

דני גרא: תשמע, אתה מדבר אנגלית, ואני מודיע לך שאם תיסע לאירלנד ותשטח את בעייתך, לא יבינו.

אחמד טיבי: תהיה בעיה בתקשורת.

דני גרא: ואני אגיד לך מדוע.

דני גרא: משום שהאירי חושב אחרת ממך.

מאיר שטרית: אה, בחייך, עזוב שטויות, באמת.

דני גרא: לא, זה לא רק עניין של שפה.

דני גרא: זה גם עניין של פתיחות שלנו.

מאיר שטרית: מה זה קשור לעניין של ידיעת עברית או ערבית.

מאיר שטרית: מה זה קשור?

מאיר שטרית: מה, ערבים לא יודעים לדבר?

מאיר שטרית: אתה עושה מהם כאילו, תסלח לי, מטומטמים.

דני גרא: לא, לא, בדיוק הפוך.

דני גרא: אני עושה את זה---

מאיר שטרית: הם יודעים לדבר ולהסביר את עצמם יוצא מהכלל.

מאיר שטרית: תראה את אחמד.

דני גרא: אחמד נהדר, אבל אחמד יותר אשכנזי מכולנו.

מאיר שטרית: שם בכיס הקטן את כל האשכנזים.

אחמד טיבי: זה לא אתגר גדול.

דני גרא: אני מדבר בדיוק על פתיחות שלנו.

יאסר עואד: אדוני השר, אני מעמותת סיכוי, זה ארגון ערבי-יהודי.

יאסר עואד: רק רציתי להעיר.

יאסר עואד: אני מכיר את מר נאדר אל קאסם ואנחנו עובדים הרבה ביחד, עם הנציבות, אבל יש לי שתי הערות.

יאסר עואד: הערה ראשונה לגבי המבחנים.

יאסר עואד: דיברנו המון גם עם הנציבות, עם מר אל קאסם.

יאסר עואד: יש מה שנקרא מבחנים תואמי או רגישי תרבות.

יאסר עואד: יש מה שנקרא---

מאיר שטרית: מה שואלים במבחנים?

יאסר עואד: רגע.

יאסר עואד: גם היום, כל המכונים בסקטור הפרטי, אדם מילוא, פילת, הדס, כולם מכירים בעובדה שיש בעיה במבחני המיון של האוכלוסייה הערבית ויש מקום להתאים את זה לתרבות כי שם שואלים על---

מאיר שטרית: זה מבחני תרבות?

יאסר עואד: לא, זה מבחנים ששואלים על האישיות, על התנהגות, איך להתמודד עם מצבי לחץ.

אחמד טיבי: הציפיות בתשובות הן שונות.

יאסר עואד: ודאי, זה מוכח גם מחקרית שזה שונה.

מאיר שטרית: מה שואלים במבחן לפקיד?

יאסר עואד: זה לא רק איי.

יאסר עואד: קיו, זה רגיש תרבות.

יאסר עואד: תשמע, המחקרים עובדים איתנו.

דני גרא: זה לא עניין של איי.

דני גרא: קיו.

אחמד טיבי: אגב, אותה טענה שהיתה לנו ועדיין, לגבי המבחנים הפסיכומטריים, היתה שמי שמחבר את השאלות, הם יהודים ולכן בכל החלקים של המבחן, היתה בעיה.

אחמד טיבי: עם הזמן עשו קצת שינויים, אבל עדיין יש בעייתיות מסוימת.

נאדר אל קאסם: אתן דוגמה של המבחן.

נאדר אל קאסם: מבחן של נציבות שירות המדינה, שאלה במתמטיקה, 55 פלוס 16.

נאדר אל קאסם: כמה זה?

אחמד טיבי: לא, לא.

נאדר אל קאסם: אלה המבחנים.

אחמד טיבי: לא לזה התכוון מר יאסר עואד.

מאיר שטרית: יש לי הצעה.

מאיר שטרית: אני מציע לך לגשת לנציבות שתביא את המבחן הבסיסי בכיתת פקיד של המדינה, תעברו על השאלות, תראו אם זה תלוי תרבות או לא.

מאיר שטרית: כי 16 ועוד 53, זה לא תלוי תרבות.

אחמד טיבי: לא, לא לזה הוא התכוון.

מאיר שטרית: אז תביאו מבחן לפה, תבקשו שיביאו לכם דוגמה של מבחן, תעברו עליה ותראו אם זה סביר או לא סביר.

נאדר אל קאסם: בכל מקרה אנחנו גייסנו לפני חודש עובד, במקרה דרוזי, לנציבות.

נאדר אל קאסם: הבן אדם הזה, הוא צריך להתאים את הבחינות.

נאדר אל קאסם: זה לא דבר, כמו שאומר השר, שנעשה מהיום למחר.

שכיב מוראד שנאן: למען הגילוי הנאות, מדובר בבן אחותי.

נאדר אל קאסם: זה לא קשור.

שכיב מוראד שנאן: ואני אומר את זה בצורה חד משמעית, שלא הייתי מעורב בהליכי בחירתו, אני ידעתי על זה שהוא נבחר רק אחרי.

נאדר אל קאסם: זה מכרז.

נאדר אל קאסם: היה בן אדם מועמד, היתה ועדה, בחרו בו, הוא היה הכי מתאים והוא מלומד, זה לא קשור לחבר הכנסת שכיב שנאן.

נאדר אל קאסם: לבן אדם יש תואר שני, סטטיסטיקאי, התפקיד שלו, כשהוא ייכנס לעניינים, לעבור על המבחנים ולהתאים את המבחנים, כמו שאומר מר עואד.

נאדר אל קאסם: דיברנו כבר הרבה זמן.

יאסר עואד: נכון, ואני רוצה שזה יתבצע---

נאדר אל קאסם: הבן אדם התחיל לעבוד, תנו לו זמן.

אחמד טיבי: בדיוק, התאמה.

נאדר אל קאסם: זה התפקיד שלו וזה ייעשה.

מאיר שטרית: בסדר גמור.

מאיר שטרית: עכשיו לשאלה השנייה.

מאיר שטרית: אתה העלית שאלה לגבי העניין של יישובים קטנים שאתה אומר שעצם העובדה שמספר התושבים ביישובים הערביים מסך כל האוכלוסייה---

אחמד טיבי: אוכלוסייה מעורבת, שיעור הערבים הוא 15%---

דני גרא: 15% זה אוכלוסיית תושבי היישובים הערבים מכלל אוכלוסיית המדינה.

דני גרא: יש יותר ערבים, אבל חלקם בערים מעורבות.

מאיר שטרית: לפי נתוני משרד הפנים, לפחות מה שאני יודע, מספר התושבים הערביים ביישובים מקבלי מענק, ערביים, שכולם ערבים, מהווה 11% מסך כל מספר התושבים במדינת ישראל ביישובים מקבלי מענק.

מאיר שטרית: יחד עם זאת, המענק שלהם במשרד הפנים פי שלוש יותר מחלקם באוכלוסייה, 33%, למרות שהם 11%, מתוך רצון, מתוך ידיעה שביישובים הללו המצב הכלכלי הוא פחות טוב, ההכנסות המקומיות תלויות ארנונה בלבד, ויש להם מעט מאוד תעשייה ולכן משרד הפנים נותן מענקים ליישובים הערביים בסכום שמהווה פי 3 יותר מאשר חלקם באוכלוסייה.

מאיר שטרית: העובדה שיש, למרות שאתה אומר 15%, זה מהווה הרבה יותר יישובים, זה נובע מזה שבאמת הרבה מאוד יישובים ערביים הם יישובים קטנים יחסית, חלקם צמחו בבנייה של כפרים והגיעו ליישובים קטנים.

מאיר שטרית: אני מאוד מצטער על זה שגם באותם מקומות שהמדינה החליטה, ולא אני, לאחד יישובים, כדי להפוך ליישובים יותר גדולים, עכשיו הכנסת פועלת לפרק אותם.

מאיר שטרית: גם את דליה-עוספייה, וגם את באקה-ג'ת וגם אל שאגור, פועלים לפרק אותם.

מאיר שטרית: לדעתי זה אנטי תזה למה שנכון לעשות.

מאיר שטרית: בעולם כולו, בדנמרק, בצרפת, בגרמניה, בכל מקום איחדו ערים כדי ליצור משקל יותר גדול וליצור פוטנציאל יותר גדול.

מאיר שטרית: לצערי הרב, פה, אני לא רוצה להשית מלים נוספות על העניין, כבר בזבזתי הרבה מאוד מלים בכנסת על העניין הזה, אני חושב שהפעולה של פירוק היישובים היא אנטי תזה למה שאתם אומרים פה בדיון, אבל התקבלה החלטה.

מאיר שטרית: מבחינתי הכנסת רשאית להחליט.

אחמד טיבי: יש משנה שונה בינינו ב---

מאיר שטרית: והדבר השני, אתה אמרת כאילו שביישובים הללו זה לא מתאים לאופי הערבי, כי יש להם פחות הכנסות.

מאיר שטרית: מה זאת אומרת?

מאיר שטרית: שהערבים לא אמורים לשלם מסים או מה?

מאיר שטרית: ולכן נוצרות ועדות ממונות.

דני גרא: לא את זה אמרנו.

דני גרא: אמרנו, אורך הזמן.

מאיר שטרית: אני אומר מה שהוא אמר.

מאיר שטרית: הוא אמר שזה כאילו לא מתאים לאופי של היישובים הערביים.

מאיר שטרית: מה זה האופי של היישובים?

מאיר שטרית: לא לשלם מסים?

אחמד טיבי: לא, לא, מי אמר את זה?

מאיר שטרית: אני חושב שביישובים, ערביים או יהודיים, זה בכלל לא משנה, יש מערכת שראש העיר אמור לגבות מהתושבים ארנונה כללית, ומים.

מאיר שטרית: מי שלוקח מים מהרשות ולא משלם, הוא גונב מים.

מאיר שטרית: פשוט ולעניין.

מאיר שטרית: ולצערי הרב, יישובים ערביים רבים שיש להם הבעיה הכי הקשה, שבהם גובים אחוזי גבייה של 7% מסך כל גביית הארנונה---

דני גרא: לא, 10%.

מאיר שטרית: ו-10% ו-12%, 15%, 20%, כאשר באותם מקומות כל התושבים הערביים, בלי יוצא מן הכלל, כולם, משלמים 100% את חשבונות החשמל, את חשבונות הטלפון, או הפלאפון, והטלוויזיה למי שיש, או הכבלים, כולם משלמים 100%.

מאיר שטרית: למה?

מאיר שטרית: כי שם אם לא משלמים, מנתקים.

מאיר שטרית: הרשויות המקומיות שלא עושות את תפקידן, היישובים האלה לא משלמים.

מאיר שטרית: ואגב, כדי לא לעשות תמונה שחורה לגמרי, עובדה היא שיש יישובים, גם ערביים וגם דרוזים, שגובים יוצא מהכלל, ולהם אין שום בעיה והם מנהלים.

מאיר שטרית: ..

מאיר שטרית: תלוי מי ראש העיר.

מאיר שטרית: במקומות שיש ראש עיר טוב שעושה את עבודתו, אין שום בעיה, הרשות יציבה, השירותים ניתנים ברמה טובה, אין להם שום בעיות של גירעונות, משלמים משכורת בזמן ויש שורה של יישובים כאלה.

מאיר שטרית: ואגב, אני מעודד מאוד מאוד דווקא יישובים שמצליחים.

מאיר שטרית: אותם יישובים שעושים את העבודה כמו שלהם, מבחינתי מקבלים עידוד יותר גדול.

דני גרא: אדוני ישים לב שהיישובים האלה---

אחמד טיבי: דקה, מר גרא.

אחמד טיבי: אפרופו ההערה על שיעורי גבייה.

אחמד טיבי: שלא תהיה אי הבנה, אני כחבר כנסת, ואנחנו, כל הסיעות הערביות וועדת המעקב הוציאה מנשר מיוחד, אדוני השר, קראה לאנשים ואמרה שתשלום ארנונה ומסים לעיריות ולרשויות המקומיות זה מעשה פטריוטי, כלומר זה לוקאל פטריוטיזם, זו חובה, כדי לקדם את הרשות ואת העיר, וקראנו לאנשים לשלם.

אחמד טיבי: היתה עלייה בכמה רשויות, אבל יש לקחת בחשבון שהרשויות האלה, בגלל שאין בהם אזורי תעשייה, הם לא לוקחים מסים ממפעלים, כמו שיש ביישובים יהודיים, רמת השירותים וההכנסה של היישובים האלה היא פחותה ולכן---

מאיר שטרית: אני לא סופר את זה, אני מדבר על גביית ארנונה שהם צריכים לגבות, לא מה שהם לא צריכים.

אחמד טיבי: לא, אני אומר, הרמה הסוציו אקונומית הנמוכה מקשה על האנשים וראש הרשות מגלה הבנה.

אחמד טיבי: מה שאנחנו אומרים---

מאיר שטרית: יש נקודה שאתה צריך להבין.

מאיר שטרית: חברים, שלא תהיינה אי הבנות, אני באמת לא רוצה ליצור מצב של אי הבנה.

מאיר שטרית: איך בנוי תקציב של רשות מקומית?

מאיר שטרית: יש נורמה של גביית ארנונה, אומרים כמה הרשות אמורה לגבות מהתושבים שלה.

מאיר שטרית: מורידים מזה את ההנחות שאמורות להינתן על פי חוק, מוסיפים לזה את ההכנסות שמשרדי הממשלה הרלוונטיים מעבירים, כמו חינוך, בריאות, רווחה, מוסיפים את זה.

מאיר שטרית: הפער בין שני הסכומים האלה לבין תקציב ההוצאות---

דני גרא: וצריך להוריד את ה-25% של---

מאיר שטרית: מתוך תקציב ההוראות הנורמטיביות מכוסה על ידי מענק איזון.

מאיר שטרית: הוא לא שייך לתקציב.

מאיר שטרית: במלים אחרות, אם ראש רשות היה גובה את המסים שהוא אמור לגבות מאותם אנשים שיכולים לשלם, לא מאלה שלא יכולים לשלם, על פי התקנות, שיכולים לשלם, וגובה את המים על פי התקנות, לא היתה לו שום בעיה.

מאיר שטרית: עכשיו, כל העניין של אזור תעשייה, נגיד שיש אזור תעשייה מחר, באותו מקום של אזור התעשייה, חלק מהמסים שהוא אמור לגבות זה מאותו אזור תעשייה, זה נלקח בחשבון.

מאיר שטרית: אין אזור תעשייה, אז זה נלקח בחשבון, ולכן המענק באותו ישוב גדל.

מאיר שטרית: אנחנו, עכשיו, אגב, שאלה נוספת ששאלתם, אנחנו עושים מאמץ גדול לגרום לכך שיקומו אזורי תעשייה משותפים, שייצרו גם תעסוקה אזורית וגם חלוקת הכנסות זהות.

אחמד טיבי: אני לא אומר את זה רק לך, תמיד אומרים לערבים 'תקימו דברים משותפים עם יהודים', אף פעם לא אומרים ליהודים 'תקימו דברים משותפים עם ערבים'.

מאיר שטרית: אני אתן לך דוגמאות, חברים.

מאיר שטרית: העמידו כבר היום שורה של אזורי תעסוקה משותפים ליהודים וערבים שבהם מתקיימת חלוקת הכנסות, בין הרשויות השיתופיות, צח"ר, שההכנסות בה מתחלקות בין טובה זנגריה, צפת, חצור וראש פינה.

מאיר שטרית: דלתון, שמתחלק בין ג'יש, צפת, מועצה אזורית מרום הגליל, מבואות חרמון, פאסוטה, חורפיש.

מאיר שטרית: מבוא הכרמל, שמתחלק בין עיר הכרמל, יוקנעם, מועצה אזורית מגידו.

מאיר שטרית: בר לב, אל שאגור ומועצה אזורית משגב.

מאיר שטרית: מעלה קורן, מעלות תרשיחא, מועצה אזורית מעלה יוסף.

מאיר שטרית: תרדיון, סחנין, מועצה אזורית משגב.

מאיר שטרית: להבים, רהט, מועצה אזורית בני שמעון, ומקימים היום אזורי תעשייה נוספים, חדשים, עם יוזמות לדבר משותף, למשל בתכנית המתאר של אזור יפיע, דוגמה יפיע-דבורייה, יש שני אזורי תעשייה משותפים בוואדי ערה.

מאיר שטרית: אנחנו גם עושים היום ועדת גבולות לחלק מאזורי התעשייה כדי לחלק הכנסות ביישובים.

מאיר שטרית: או דוגמה נוספת, הכי בולטת, כתוצאה ממעבר צה"ל לנגב, בסיסי ההדרכה לנגב, אנחנו הודענו למשרד הביטחון שמבחינתנו זה לא יהיה מצב...

מאיר שטרית: יש סיכום עם משרד הביטחון, שהמסים מבסיסי צה"ל שכולם נמצאים באזור מועצה אזורית רמת הנגב, לא יילכו למועצה האזורית רמת הנגב, אלא יחולקו בין כל היישובים מסביב, כולל יישובים ערביים בנגב.

מאיר שטרית: זאת אומרת, לא יחלקו את כל המסים למועצה האזורית רמת הנגב, אלא יחולקו בין כל היישובים שגובלים עם אזור התעשייה.

מאיר שטרית: זאת אומרת, אנחנו עושים מאמץ, מבחינתי מאוד גדול, שהוא חשוב פעמיים.

מאיר שטרית: פעם אחת יצירת תעסוקה אזורית משותפת, פעם שנייה, לחלוקת הכנסות.

מאיר שטרית: לצערי הרב, אני אומר בצער, למרות שיש יישובים ערביים שבהם יש אזורי תעשייה מאושרים, הם לא מצליחים להביא יזמים להקים תעשייה ביישובים שלהם, למרות שיש אותן הטבות ממשלתיות, נגיד באזור הצפון א' או ב', קיימות, וחלות גם על יישובים ערביים וגם על יישובים יהודיים.

מאיר שטרית: כי להביא יזם להקים אזור תעשייה זה הרבה מאוד עבודה, גם של הרשות עצמה.

מאיר שטרית: היא צריכה לשכנע אותו נכון, שיקבל שירותים כמו שצריך ושיהיו לו עובדים.

מאיר שטרית: כמו שעושים ביישובים יהודיים.

שכיב מוראד שנאן: אני רוצה להתייחס לשלוש נקודות.

שכיב מוראד שנאן: הדבר הראשון, לגבי תשלומי ארנונה, כבוד השר.

שכיב מוראד שנאן: אנחנו חייבים להיות ישרים עם עצמנו ולהגיד שאתה צודק.

שכיב מוראד שנאן: אין בעניין הזה מקום לחילוקי דעות.

שכיב מוראד שנאן: לדעתי צריך שאזרחי מדינת ישראל הערבים ישלמו את הארנונה לרשויות שלהם בצורה טובה ושלמה ואין שום סיבה לתת הנחות ושיהיו שונים מאחרים בעניין הזה.

שכיב מוראד שנאן: אבל יש שני דברים שאני חולק עליך בצורה שמחייבת התייחסות.

שכיב מוראד שנאן: הדבר הראשון, הנושא של פירוק האיחוד.

שכיב מוראד שנאן: אדוני, כשהלכו לעשות את האיחוד, חשבו על כל מדינת ישראל מאוחדת ושונה, צמצמו את זה בסוף לכמה רשויות ולא נתנו שום אמצעים שהאיחודים האלה יצליחו ובזה אתה לא אשם.

שכיב מוראד שנאן: גם אחרים, אחריך, שניסו לעשות איחודים נוספים, לא הצליחו לעשות את האיחודים.

שכיב מוראד שנאן: לקחו פיילוט---

מאיר שטרית: למה הם לא פירקו את זה?

מאיר שטרית: למה שר הפנים היום, שהוא ראש ועדת הפנים, כשהוא היה שר פנים, לא פירק את האיחודים?

שכיב מוראד שנאן: תקשיב, אני, אני---

מאיר שטרית: אם הוא תומך בך, למה הוא לא עושה את הפירוק?

שכיב מוראד שנאן: אנחנו לא במליאה, אפשר לדבר?

מאיר שטרית: לא, אני שואל.

שכיב מוראד שנאן: אני אענה.

שכיב מוראד שנאן: פשוט מאוד, לקחו פיילוט מסוים, הפיילוט הזה לא הצליח.

שכיב מוראד שנאן: אי אפשר להמשיך להחזיק את אותם יישובים כבני ערובה על מנת להוכיח שהאיחוד הזה חייב לבוא.

שכיב מוראד שנאן: כשיביאו תכנית כלל ארצית, איחוד של כל המקומות שצריך לעשות איחוד, כולל הקריות וכולל אזור גוש דן וכולל אזור הדרום וכל המקומות האלה, אני מניח שאז אף אחד לא יתנגד לאיחודים.

שכיב מוראד שנאן: זה הדבר הראשון.

שכיב מוראד שנאן: אני גם הייתי יועץ בכיר לשר הפנים, בתקופה שאתה שואל עליה את השאלה.

שכיב מוראד שנאן: באותם ימים אנחנו עוד נתנו צ'אנס לזה שהאיחוד הזה יצליח והצ'אנס הזה ניתן בהעברה, ותבדוק כל מלה שאני אומר, של 64 מיליון שקלים בתוך שנה אחת לאותה רשות, ואתה אחרי זה העברת עוד הרבה מאוד כספים וכל הכספים שאתה העברת ואנחנו העברנו, לצערנו הרב, לא הביאו להבראתם של אותם יישובים.

שכיב מוראד שנאן: להבדיל, כשרצו לפרק את האיחוד בשאגור אנחנו הלכנו והכרזנו על עירייה.

שכיב מוראד שנאן: ההכרזה על עיר באל שאגור היתה של השר אופיר פינס, דאז שר הפנים שהיום הוא יושב ראש ועדת הפנים, ושאתה שואל את השאלות לגביו.

שכיב מוראד שנאן: השר פינס עשה איחוד אחד, ואתה יודע עליו, האיחוד של מנחמיה עם מועצה אזורית עמק בית שאן.

שכיב מוראד שנאן: כשהלכנו לאותו איחוד, שילמנו 50 מיליון שקל לאותה רשות על מנת שהיא תקלוט את מנחמיה והיא קיבלה את מנחמיה נקייה.

שכיב מוראד שנאן: אני מושך עכשיו התחייבות, תרשמו את זה לפרוטוקול, תן עכשיו 220 מיליון שקל---

מאיר שטרית: 220 מיליון שקל?

מאיר שטרית: למה?

שכיב מוראד שנאן: לדליה ועוספייה, למחוק את החובות שלהם.

דני גרא: זה מה שהבטיחו לרמזי בסיבוב הראשון.

שכיב מוראד שנאן: תביא 220 מיליון שקל ומחר אני אישית דואג שהצעת החוק תחזור.

שכיב מוראד שנאן: בנוסף לזה, הנושא השני שאני חולק עליך עליו.

שכיב מוראד שנאן: שוב, אני מדבר אליך לא כמר מאיר שטרית חבר הכנסת, ידידי היקר, אלא כשר הפנים המכהן.

שכיב מוראד שנאן: אני לא מאשים אותך בכל העוולות שקודמיך עשו או לא עשו.

שכיב מוראד שנאן: יש עוול אחד גדול שנקרא אזור תעשייה תפן.

שכיב מוראד שנאן: אתה יודע, אדוני השר, כמה משלמים שם למטר תעשייה?

שכיב מוראד שנאן: 22 שקלים.

שכיב מוראד שנאן: יותר נמוך מכל מקום אחר במגורים.

מאיר שטרית: זה אתם הקמתם אותו, את המועצה.

שכיב מוראד שנאן: את המועצה לא.

מאיר שטרית: היה שם שנאן, לא?

שכיב מוראד שנאן: שנאן, בן דוד שלי, היה ראש המועצה הראשון שמונה, אבל הוא לא הקים את המועצה.

שכיב מוראד שנאן: מי שהקים את המועצה, מי שאז רצה לפרק...

שכיב מוראד שנאן: לצערי הרב, בן הדוד שלי לקח את התפקיד הזה על עצמו, אני מתבייש בזה שהוא לקח את זה על עצמו.

מאיר שטרית: למה?

מאיר שטרית: הוא עשה לטובת הרשות.

שכיב מוראד שנאן: לא, אני לא מודד את העבודה שלו, אני מודד את ההליך עצמו, של פירוק המועצה האזורית שהיתה קיימת מארבעת הכפרים הדרוזים, פיסטרס מיאה וינוח ג'ת, על מנת למנוע את זה שאזור תעשייה תפן והארנונה שלו תלך לאותה רשות, ואז היינו במצב אחר לגמרי, ואז זה היה שוויוני, ואז היה הכל טוב והכל יפה, אבל היום 22 שקלים למטר מרובע אחד גבייה באותו אזור תעשייה, כאשר המינימום למגורים בכל הארץ זה 26.

שכיב מוראד שנאן: אתה מבין?

שכיב מוראד שנאן: אני פניתי אליך ופניתי ליושב ראש ועדת הפנים בסוף אוגוסט בבקשה, אל"ף, לחייב את המועצה הממונה שם להעלות את הארנונה מ-22 שקל ל-36 שקלים, ובי"ת, את הפער של ה-14 שקלים האלה לחלק באופן שווה ואני הייתי הוגן, גם ליהודים וגם לדרוזים שבאזור, שיכלול את פיסטרס מיאה, ינוח ג'ת, כפר הוורדים, מעלות ודיר אל אסד.

שכיב מוראד שנאן: אלה היישובים שסובבים את אותו אזור תעשייה.

שכיב מוראד שנאן: מצער מאוד שעם כל הכבוד לכל הרשימה שאתה הזכרת פה, שאני מברך עליה, וזה מצוין שיש כבר שילוב של רשויות לא יהודיות בתוך אזורי תעשייה, אבל בתכל'ס, אזור התעשייה.

שכיב מוראד שנאן: .. אתם רוצים להמשיך להעסיק את המועצה?

שכיב מוראד שנאן: יש שתי מועצות תעשייתיות בארץ, רמת חובב ותפן.

שכיב מוראד שנאן: רוצים להמשיך להחזיק אותם בשביל שכל מיני אפללו למיניהם, שגדלו שם והיו מקבלים שם 30,000 משכורת, דבר שאי אפשר להשוות לשום מועצה מקומית אחרת?

שכיב מוראד שנאן: או שמפרקים את המועצה וצריך לפרק אותה ומיד, ולהקים שם מנהלת שתנהל את המקום, ולחלק את הארנונה של אותה מועצה ליישובים שמסביב.

מאיר שטרית: רק לענות לך על העניין הזה, יש ועדת גבולות בדיוק שיושבת על המדוכה על העניין הזה של תפן.

שכיב מוראד שנאן: אחלה.

מאיר שטרית: שנית, אני רוצה לומר שלאחרונה סוף סוף התקבלה החלטה, לצערי הרב בתוך שנה, מהשר, שהעברתי לו את הסמכות לקבל את ההחלטה על חלוקת ההכנסות של אזור התעשיות בנגב, תעשיות בין ערד לדימונה, ירוחם, וכל אלה.

מאיר שטרית: אז לקח שנה לקבל את ההחלטה, אבל סוף סוף התקבלה החלטה וגם שם חלק מההכנסות הולך ליישובים בדוויים בנגב.

מאיר שטרית: עכשיו זה התקבל.

שכיב מוראד שנאן: אדוני השר, יש לך במשרד תיק מוכן, רק שיביאו אותו לך לראות, ואתה יכול מיד, עוד לפני תום הקדנציה הזאת, לפני שהכנסת מתפזרת ב-10 לנובמבר, אתה יכול מיד לעשות את מה שאמרתי.

מאיר שטרית: הממשלה לא מתפזרת, גם ב-10 לנובמבר.

מאיר שטרית: אני מקווה שנוכל להשלים את המהלך בכל מקרה.

מאיר שטרית: לעניין של העסקת נשים.

מאיר שטרית: מינוי עובדים במשרד הפנים, כמו במשרדי ממשלה אחרים, מתבצע במכרז, כמו שאתה יודע.

מאיר שטרית: אני לא יכול להחליט אישה או גבר, כי ועדת מכרזים---

אחמד טיבי: אגב, ברשות החברות הממשלתיות מעדיפים נשים, כי יש חוק של ייצוג נשים.

מאיר שטרית: לגבי דירקטורים.

אחמד טיבי: דירקטורים, כן.

מאיר שטרית: כי שם זה מינוי, זה לא מכרז.

מאיר שטרית: שם השרים ממנים את מי שהם רוצים, שם אפשר להכתיב.

מאיר שטרית: במכרז אתה לא יכול.

מאיר שטרית: למרות שוועדת המכרזים נותנת, לדעתי, העדפה לנשים.

מאיר שטרית: כשהן עומדות באותו קריטריון, נותנים העדפה לאישה.

אחמד טיבי: זו לא המטרה.

שכיב מוראד שנאן: אין אף מכרז בנציבות שירות המדינה, לצערי הרב, שהיה בו מועמד לא יהודי, דרוזי, ערבי, מוסלמי, נוצרי, בדווי, צ'רקסי, לא יודע מה, שקיבל העדפה מתקנת בגלל הנושא הזה.

שכיב מוראד שנאן: אף פעם.

מאיר שטרית: העדפה מתקנת היא לא לדרוזים וערבים, לנשים יש העדפה מתקנת.

שכיב מוראד שנאן: גם לדרוזים וערבים.

אחמד טיבי: גם וגם, כך שנשים ערביות אמורות ליהנות משני החוקים.

אחמד טיבי: הן נהנות, אגב, בסוגריים, בדירקטורים, בחברות ממשלתיות.

מאיר שטרית: הדבר האחרון, מאטצ'ינג.

מאיר שטרית: המאטצ'ינג הרי הוא לא חלק מתקציב המדינה.

מאיר שטרית: מאטצ'ינג אומר שכשמשרד ממשלתי עושה פרויקט מסוים ברשות, הרשות אמורה להשתתף באותו פרויקט.

מאיר שטרית: זה נובע מתוך הגישה שאם הכל ניתן בחינם, הרשות לא מתאמצת בכלל, לא אכפת לה ממה שקורה בתחום.

מאיר שטרית: ואגב, זה צודק, כיוון שיש דוגמאות שמבליטות את זה בצורה יוצאת מן הכלל.

מאיר שטרית: הדוגמה הכי בולטת, אני אומר את זה כמי שהיה שר שיכון, זה העניין של תכניות פינוי-בינוי.

מאיר שטרית: מדינת ישראל השקיעה למעלה ממאה מיליון שקלים בבנייה, באישור של 100 או 120 תכניות פינוי-בינוי בארץ.

מאיר שטרית: הנוהל היה כזה שמשרד השיכון אומר לרשות 'אתם רוצים לעשות פינוי-בינוי בשכונה מסוימת?

מאיר שטרית: ' משרד השיכון היה משלם את המתכנן, את מנהל הפרויקט, את כל הוצאות התכנון, הכל הוא עושה, הרשות כלום.

מאיר שטרית: אז מה אכפת לראש הרשות?

מאיר שטרית: הוא אומר 'וואלה, תפדל, תתכננו'.

מאיר שטרית: הוא מקבל תכנית, הוא מציג אותה לציבור, 'אנחנו הולכים לבנות שכונה', אבל הוא לא מתאמץ לעשות כלום להזיז את זה, ומתוך 120 תכניות, אתם יודעים כמה תכניות פועלות?

מאיר שטרית: 2. 118, כלום, נאדה.

מאיר שטרית: כשהרשות לא מעורבת, לא קורה כלום.

מאיר שטרית: אין זאת אומרת שהמאטצ'ינג צריך להיות אחיד לכולם ואני באמת שיניתי את זה גם במשרד התחבורה וגם במשרד השיכון.

מאיר שטרית: כשר תחבורה, תבדקו, כל הפרויקטים בתחבורה שעשינו בארץ, אני קבעתי דרגות מאטצ'ינג של 4 דרגות.

מאיר שטרית: השתתפות של הרשות 30%, לפי המצב הכלכלי, 20%, 10% ו-0.

מאיר שטרית: כל היישובים הערביים שבהם קיבלו פרויקטים של תחבורה, בזמני, אני לא יודע מה קורה עכשיו, קיבלו את זה ב-100% מימון, בלי פרוטה מטעמם.

מאיר שטרית: עשיתי יותר מזה - כשר תחבורה, הפעלתי את כל הפרויקטים לתחבורה על ידי משרד התחבורה עצמו, כי הסתבר, לצערי, שחלק מהרשויות לא יכולות לבצע.

מאיר שטרית: אז באמצעות חברות של משרד התחבורה, שזכו במכרז, עשינו בצפון ובדרום את כל הפרויקטים של תחבורה, הכבישים, כיכרות וכולי, הכל ביצוע של משרד התחבורה בתוך הרשויות, בשיתוף פעולה עם ראש הרשות, אבל אז הם שמחו, כי אם לרשויות אין כסף, אתה נותן כסף, הם לא יכולים לשלם, כי יש להם עיקולים, עשינו את הכל לבד.

מאיר שטרית: אותו דבר עשיתי עם משרד השיכון.

מאיר שטרית: גם שם קבענו 4 דרגות מאטצ'ינג, 90%, 80%, 70% ו-0.

מאיר שטרית: וגם פה, במגזר הערבי הרבה מאוד יישובים קיבלו, מבחינתי, מימון מלא לפרויקטים שאישרתי, למתנ"סים.

מאיר שטרית: קיבלו 15 מתנ"סים ברשויות, שחלקם, אגב, סגורים במפתח עד היום, לצערי, ולא פועלים, כי אין להם תקציב בכלל.

שכיב מוראד שנאן: לא, כי גם עשו אותם פי 3 ממה שהם צריכים.

מאיר שטרית: לא, זה לא נכון.

שכיב מוראד שנאן: אני יודע על שני מקומות לפחות---

מאיר שטרית: אני חנכתי עשרה מתנ"סים ביישובים הערביים.

מאיר שטרית: ואגב, גם עכשיו אני עזרתי לתקצב ולהשלים חלק מהמתנ"סים, להשלים חלק מהציוד שלהם, כי הם נשארו סגורים במפתח.

מאיר שטרית: זה אבסורד.

שכיב מוראד שנאן: ראית את המתנ"ס בכניסה לחורפיש?

שכיב מוראד שנאן: אתה תגיע לשם בפריימריז, תסתכל, הבניין הראשון מצד ימין כשאתה נכנס, 2,700 מטר מרובע.

מאיר שטרית: כן, עשו אולם.

שכיב מוראד שנאן: לא, זה דבר מדהים, אין שום סיכוי להפעיל מנקה שתנקה אותו.

שכיב מוראד שנאן: רק כמות הכלור שצריך לשפוך על הרצפה בשביל לנקות את הרצפה, כבר אין כסף להחזקת המקום.

מאיר שטרית: אני לפחות שיניתי את הכללים של המאטצ'ינג במשרדים שהייתי בהם, כדי להביא לכך שמקומות חלשים ישלמו הרבה פחות ומקומות חזקים ישלמו יותר.

מאיר שטרית: אני לא יודע אם אתה היית בכנס באילת של השלטון המקומי.

מאיר שטרית: בכנס באילת הוצג בפנינו נתון מאוד מדהים שהסתבר שמדינת ישראל מתקצבת את היישובים, העשירונים הנמוכים ביותר, בחינוך וברווחה, מתקצבים את היישובים הנמוכים ביותר, כמעט ביחס של 1 ל-7 בהשוואה ליישובים החזקים.

מאיר שטרית: זאת אומרת, שם זה הפוך.

מאיר שטרית: היישובים החזקים מקבלים פי 7 יותר.

דני גרא: זה עבודה שאני עשיתי למרכז השלטון המקומי.

מאיר שטרית: לא, אני יודע שזו עבודה שעשה פרופ' בן בסט יחד עם מר מומי דהן וכן הלאה, והם הציגו אותה באילת.

מאיר שטרית: פי 7.

מאיר שטרית: למה זה קורה?

מאיר שטרית: בגלל הסיפור של המאטצ'ינג.

מאיר שטרית: מדוע?

מאיר שטרית: כי יש תקציב רגיל, כל רשות מקבלת אותו.

מאיר שטרית: אבל כשיש תקציב שצריך לתת לפיתוח נגיד ברווחה, זה עובד על מאטצ'ינג.

מאיר שטרית: אם לרשות במשרד הרווחה אין 25%, היא לא מקבלת גרוש.

מאיר שטרית: זאת אומרת, מי שיש לו מקבל יותר ומי שאין לו, לא מקבל.

דני גרא: והכסף עובר להרצליה ולרמת השרון.

אחמד טיבי: זה מה שאומר השר.

מאיר שטרית: זה אבסורד.

מאיר שטרית: אני הצעתי באותו כנס שצריך להיות תקצוב דיפרנציאלי גם בהכנסות המועברות על ידי הממשלה.

מאיר שטרית: זאת אומרת אני הצעתי שמשרד החינוך לא חייב לתקצב את הרשויות החזקות ב-100% מהוצאות החינוך, שהוא ישלם פחות.

מאיר שטרית: אפרופו השנה, 2008, שנת הלימודים הזו, אני חתמתי הסכם עם משרד החינוך על קביעה, לא כמו שרציתי במאה אחוז, כי היא מפחדת ללכת על זה במכה אחת, אבל כבר עשו מדרגה של שינוי.

מאיר שטרית: ליישובים החזקים, ההשתתפות של משרד החינוך בתשלום עבור גננות, עוזרות, שרתים, מזכירים וכן הלאה, קוצצה וניתן יותר ליישובים החלשים.

מאיר שטרית: זה לא מספיק.

מאיר שטרית: את זה אפשר לשנות לדעתי ואין שום סיבה לא לשנות את זה.

אחמד טיבי: איפה עומדת ההצעה שלך?

אחמד טיבי: איך היא תיושם, מי צריך ליישם אותה?

מאיר שטרית: משרד החינוך ומשרד הרווחה.

אחמד טיבי: לא, לגבי השיטה הדיפרנציאלית.

מאיר שטרית: אני אומר, משרד החינוך ומשרד הרווחה צריכים לקבל החלטות לשינוי התקצוב שלהם.

דני גרא: אבל שר הרווחה הוא בדעתך גם כן.

מאיר שטרית: מי מפריע לו לעשות את זה?

מאיר שטרית: אני מפריע לו? שיחליט.

דני גרא: כנראה שכן.

מאיר שטרית: לא, מפריעים לו הפריימריז.

דני גרא: לא, שר הרווחה מזה שנה וחצי---

מאיר שטרית: תן לי להסביר לך, אני לא רוצה לכופף---

דני גרא: מרכז השלטון מתנגד.

מאיר שטרית: זה לא רק השלטון, עם כל הכבוד.

מאיר שטרית: תרשה לי לומר לך, חבר הכנסת שנאן, זה לא משנה מי השר.

מאיר שטרית: במקרה זה זה השר הרצוג, זה לא משנה.

מאיר שטרית: אני אומר, שר הרווחה.

מאיר שטרית: למה הוא חושש לעשות את זה?

מאיר שטרית: ואני מכיר את זה, כשהייתי במשרד התחבורה ובמשרד השיכון.

מאיר שטרית: ראשי הרשויות לא אהבו את זה כשהצעתי להם את ההשתתפות---

שכיב מוראד שנאן: ראשי הרשויות כולם בקדימה, לא במפלגת העבודה.

מאיר שטרית: יש ראשי רשויות מכל המפלגות.

מאיר שטרית: ראשי הרשויות, אני אומר לך, לא אהבו את זה שאני קיצצתי את המאטצ'ינג ואמרתי שבמקומות שבהם אין כסף, יקבלו 100% מימון, והרשויות החזקות ישלמו 30%.

מאיר שטרית: מאוד מאוד לא אהבו את זה.

מאיר שטרית: זה לא משנה מי השר, כל שר שנמצא, אחד החששות הגדולים הוא שכאשר הוא יקצץ, נגיד לתל אביב, או לכל ישוב אחר, תל אביב, ירושלים, חיפה, הערים החזקות העצמאיות, יקצץ להן את ההשתתפות שלו ברווחה ובחינוך, הם יקימו מהומת אלוהים והם הקימו.

מאיר שטרית: אפרופו, כדי להפגין את זה, כשר הפנים, עכשיו בממשלה הזו, בחוק ההסדרים, עכשיו באמת לצערי, יש שתי החלטות שאני הבאתי עם האוצר והן אושרו בממשלה.

מאיר שטרית: אחת קובעת שכל המוסדות הממשלתיים ישלמו ארנונה כללית לא לרשויות שבהן הן נמצאות, אלא למשרד הפנים ואנחנו נחלק את הכסף הזה לרשויות החלשות.

מאיר שטרית: זאת אומרת, אנחנו לוקחים את תשלומי הארנונה למוסדות הממשלה מכל הרשויות החזקות, בכל הארץ.

מאיר שטרית: ובאמת פורום ה-15 הלך לראש הממשלה, הקים מהומה, עשינו להם שימוע ועדיין קיבלנו את ההחלטה לעשות את זה.

מאיר שטרית: זה בטח לא מוצא חן בעיני ראשי הרשויות.

מאיר שטרית: זו משמעות של כמה מאות מיליוני שקלים שאני יכול להוסיף לרשויות החלשות, ובצדק בעיניי.

מאיר שטרית: רמת השרון מקבלת הכנסה עצומה מכל המפעלים שנמצאים איפה?

מאיר שטרית: ברמת השרון.

מאיר שטרית: איפה נמצאים משרדי הממשלה הגדולים?

מאיר שטרית: רק בערים הגדולות.

מאיר שטרית: בתי חולים, משרדי ממשלה, כל בנייני הממשלה, הקריה בתל אביב.

מאיר שטרית: כל זה אלה הכנסות של מאות מיליונים.

מאיר שטרית: למי זה הולך?

מאיר שטרית: לרשויות החזקות.

מאיר שטרית: אז אם רוצים לעשות צדק, זה שינוי מהותי.

מאיר שטרית: ואני עשיתי את ההחלטה הזאת, ולא פחדתי מראשי הרשויות.

מאיר שטרית: זו החלטה אחת.

מאיר שטרית: החלטה שנייה שעשינו עכשיו, שוב בחוק ההסדרים, הינה שאת חלף מס השבחה במינהל, אנחנו לוקחים לממשלה ומחלשים אותו לרשויות החלשות, לצורך פיתוח.

מאיר שטרית: שוב, ראשי הרשויות בטח לא אוהבים את זה.

מאיר שטרית: אז אם רוצים לתקן את המצב, זה לא יתוקן בדיבורים.

מאיר שטרית: צריך לתקן אותו במעשים ולהתעמת.

מאיר שטרית: אין בררה.

מאיר שטרית: אתה מתעמת עם חלק מהאנשים, אבל זה צודק וזה נכון יותר בעיניי, ולפחות אני פועל לפי מה שאני אומר, אני לא מטיף לאיזה שהיא תיאוריה ואחר כך אני עושה משהו אחר.

מאיר שטרית: הנה, הראיתי, גם בשיכון, גם בתחבורה, גם בפנים, אני עושה את זה.

שכיב מוראד שנאן: הנושא הראשון - זה כולל בסיסי צה"ל והכל?

מאיר שטרית: הכל.

דני גרא: לגבי המענקים לרשויות ערביות, 11%/33% שציינת.

דני גרא: צריך לזכור ש-85% מהרשויות באשכולות 1 עד 3 הן ערביות, 15% הנותרות חרדיות, למעט נתיבות.

דני גרא: אז זה לא פלא שעיקר המענקים הולך אליהן, ואם לא להן, אז למי כן?

דני גרא: הנקודה השנייה לגבי איחוד.

דני גרא: איחוד רשויות כן או לא.

דני גרא: איחוד רשויות זה לא דבר רע או דבר טוב.

דני גרא: השאלה איך עושים איחוד.

דני גרא: כל האיחודים שנעשו עד היום בארץ נעשו ללא הכנה מוקדמת, ללא איחוד פונקציונאלי, אלא לקחו שתי רשויות ושמו אותן יחד ולכן התוצאות שלהן היו גרועות.

דני גרא: איחוד יכול להצליח במידה ומכינים אותו נכון.

דני גרא: הנקודה הבאה - משך תכניות הבראה.

דני גרא: לא נאמר, לא אמרנו על כל פנים, שאנחנו נגד תכנית הבראה או חוסר העדר גבייה בסקטור הערבי.

דני גרא: אדרבא, צריך לגבות, השאלה כמה זמן אתה נותן ליישום תכנית הבראה.

דני גרא: כאשר עומדים עם אקדח לרקה ואתה עומד על כך שתכנית ההבראה תהיה 18 חודש, כי אחרת אתה מפזר את הרשות ואתה עומד ולא מאפשר תכנית הבראה שתחלחל פנימה.

דני גרא: ..

דני גרא: תן קצת יותר זמן, אל תירה כל כך מהר, אני מציע לא לירות כל כך מהר בנשק הזה, בכדורים האלה שנקראים ועדה קרואה.

דני גרא: הדבר האחרון - מאטצ'ינג.

דני גרא: אתה דיברת בהתחלה על מאטצ'ינג לפרויקטים.

דני גרא: אנחנו מדברים על מאטצ'ינג לתקציב שוטף.

דני גרא: חינוך באמת, רווחה.

דני גרא: שר הרווחה אמר כאן באופן ברור, וזה לא פעם ראשונה שהוא אומר את זה, שהוא נגד המאטצ'ינג ברווחה והוא רוצה לבטל את זה והוא אומר שמי שעוצר אותו זה האוצר ומשרד הפנים.

מאיר שטרית: משרד הפנים?

מאיר שטרית: איזה שטויות.

מאיר שטרית: מה זה אומר משרד הפנים?

מאיר שטרית: אנחנו אחראים על הרווחה?

דני גרא: לא, אבל התקנות ל-25% הן תקנות שנובעות מתקנות שר הפנים לרשויות המקומיות.

מאיר שטרית: מה פתאום, מה פתאום?

מאיר שטרית: קובע שמשרד אמר שרשויות צריכות להשתתף לפי הנחיות של האוצר, אבל הוא לא יכול לשנות את זה.

מאיר שטרית: אם הוא בא לאוצר ואומר 'אני לא רוצה יותר מכם תקציב', זה מה שעשיתי במשרד השיכון ובמשרד התחבורה.

מאיר שטרית: את אותו תקציב, אני מחלק אותו אחרת.

מאיר שטרית: האוצר לא יתנגד.

דני גרא: הבעיה הגדולה, אדוני השר, שהמאטצ'ינג הנוכחי, לא רק שהוא מגדיל את הפער בין רשויות עניות לעשירות, אבל הוא הופך את הרשויות העניות ליותר עניות ואז תצטרך להוציא יותר כסף מהמענקים שלך כדי לתת להם.

דני גרא: ואתה מנציח את הבעיה הזאת.

דני גרא: יש כאן שאלה פוליטית שאני רק זורק אותה להרהור.

דני גרא: רשות שמצבה הכלכלי טוב איננה סמוכה לשולחן הממשלה.

דני גרא: כשהיא איננה סמוכה לשולחן הממשלה, כוחה של הממשלה או של הפקידות הוא קטן יותר.

דני גרא: לפעמים זה עצוב לראות ראשי רשויות עולים את שער הגיא באמצע השבוע כקבצנים, כקבצנים, לקבל כסף.

מאיר שטרית: ואני אומר לך, כמי שהיה ראש רשות 13 שנים, אף פעם לא עליתי כקבצן לירושלים.

מאיר שטרית: לא קרה פעם אחת שלא שילמתי משכורת בזמן, אף פעם, 13 שנים, מסיבה אחת פשוטה, כי דאגתי לזה שההכנסות שלי יהיו גדולות מההוצאות.

מאיר שטרית: נקודה.

מאיר שטרית: כשאין לך את הכסף, אל תוציא, תוציא פחות.

מאיר שטרית: ואני אומר לך, זה חוסר אחריות, תסלח לי על המלה, אתה אומר 'אל תירה בנשק של ועדות קרואות'.

מאיר שטרית: אם אני לא הייתי יורה בנשק של ועדות קרואות, הגירעונות של הרשויות האלה היו מגיעים למאות מיליוני שקלים.

מאיר שטרית: אתה פשוט לא יודע מה מתרחש ברשויות האלה.

מאיר שטרית: אתה אומר תכנית הבראה, תאמין לי, עשינו תכנית הבראה ומאריכים אותה ומשדרגים אותה, פעם, פעמיים, שלוש, ולפני שיורים---

דני גרא: כולם יודעים שזה בלוף.

מאיר שטרית: מה זה בלוף?

מאיר שטרית: הרשות חותמת והיא לא עושה את חלקה.

מאיר שטרית: אם היא לא גובה מסים, אתה אומר 'תגבה מסים, תעלה ב-10% גבייה' והוא לא עולה, מה אתה תעשה?

מאיר שטרית: תלך לגבות במקומו?

מאיר שטרית: תבין, צריך אחריות אישית.

מאיר שטרית: אדם לא יכול להיות ראש מועצה בשביל ליהנות מהכבוד ולא לעשות את העבודה שלו.

מאיר שטרית: זה לא עובד.

מאיר שטרית: ראש רשות צריך למלא את האחריות שלו.

מאיר שטרית: אני פיזרתי, אגב, גם עיריות יהודיות, לא רק ערביות.

מאיר שטרית: ואני אומר לך, ככל שהדבר תלוי בי, רשות שלא מתפקדת, צריך לשלוח את ראשי הרשות או המועצה הביתה, ואני לא נבהל מוועדות קרואות, כי אני רואה באותם מקומות שוועדות קרואות עובדות, את השינוי.

מאיר שטרית: אתה רואה את השינוי מהר מאוד.

מאיר שטרית: כפר מנדא, בתוך שלושה חודשים גבו מה שלא גבו בשנתיים, אותם תושבים.

מאיר שטרית: מה, החליפו את התושבים?

מאיר שטרית: לא.

מאיר שטרית: במקומות שהכנסת ראש רשות טוב והוא עובד ועושה את העבודה, זה משנה מקצה לקצה את המצב.

מאיר שטרית: לכן אל תנסה להגן.

מאיר שטרית: אני ער לדמוקרטיה לא פחות ממך, ולא ממישהו אחר.

מאיר שטרית: גם בג"צ אמר, בדילמה בין דמוקרטיה לבין היכולת למנות ועדות קרואות בשיטה לא דמוקרטית, דמוקרטיה לא פירושה הפקרות, צריך לתת העדפה לניהול תקין.

מאיר שטרית: כשהרשות מתייצבת, אדרבא, שייבחרו ושירוצו ושינהלו את היישוב כמו שצריך.

מאיר שטרית: אין בעיה.

מאיר שטרית: אני אומר לך, כמי שהיה ראש רשות, מי שעושה את תפקידו כהלכה, אין לו שום בעיה.

מאיר שטרית: בתקציבים שהמדינה נותנת, אפשר לקיים את הרשות, לשלם משכורת בזמן, אפילו לפתח את הרשות ולקדם אותה ולשכלל אותה, רק צריך לעבוד על זה.

מאיר שטרית: לצערי הרב, אנחנו נמצאים בתוך תופעות שהן ממש מזעזעות ברשויות המקומיות, ולפני שאנחנו יורדים בנשק של פיזור רשות, שוקלים עשר פעמים.

מאיר שטרית: אני לא מתלהב למנות ועדות, אבל לצערי הרב נאלצתי השנה לפזר 20 רשויות, ואם לא היו בחירות השנה, הייתי מפזר עוד 10.

מאיר שטרית: אני אומר לך דוגרי, אני אומר לך את המציאות.

דני גרא: אני יודע מה היה לך בקנה גם.

מאיר שטרית: אבל המסר, אגב, עובר, כי ראשי רשויות היום נזהרים הרבה יותר.

אחמד טיבי: תודה.

אחמד טיבי: אדוני השר, אני אסכם.

אחמד טיבי: אני מודה לך שהגעת לוועדה ונתת תשובות.

אחמד טיבי: המצב היום של 5% הוא מצב שאפילו לא עונה על היעד שהציבה הממשלה, לכן עד 2010 אמרת שאתה שואף ליעד של 8%.

אחמד טיבי: זה לא היעד של הוועדה.

אחמד טיבי: אני מבקש שהשר ומשרד הפנים ישימו דגש מיוחד על ייצוג נשים והעדפה מתקנת של נשים בעמדות בכירות, לא רק שילוב.

אחמד טיבי: כמובן הנושא של אימאמים כבר נדון פה, הוא לא צריך להיות חלק מהקווטה והמכסה, והשר הודה בזה.

אחמד טיבי: יש להגביר את קליטת העובדים הערבים בלשכות האזוריות, כדי להקל על הפניות של אנשים.

אחמד טיבי: לא כולם יודעים עברית.

אחמד טיבי: נכון, גם נושאים של קומוניקציה הם נושאים חשובים.

אחמד טיבי: וכמה שיותר פקידים בכירים במחוזות ובהנהלה הראשית, אדוני השר, כן ייטב.

אחמד טיבי: אני מודה לך מאוד.

מאיר שטרית: תודה רבה.

אחמד טיבי: תודה רבה.