ועדת המשנה לעניין הצעות חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבר, כנסת 17, פרוטוקול מספר 3, 2008-10-27 12:30

אריה אלדד: בוקר טוב, אני שמח לפתוח את הדיון של ועדת המשנה בנושא מקצועות הבריאות, דיון המשך לדיונים קודמים.

אריה אלדד: נכין את החוק לקריאה ראשונה.

אריה אלדד: שלום לחבר הכנסת טיבי ממגישי החוק וממציעי החוק.

אריה אלדד: אנחנו מדברים גם בהכנה לקריאה ראשונה, כלומר, לא בהליך הסופי ובנוסח הסופי של החוק, אלא נוכל עוד לחולל בו שינויים שונים לקראת קריאה שנייה שלישית.

אריה אלדד: אבל חשוב מזה, אנחנו מדברים בקונטקסט של מושב כנסת קצר ביותר לפני התפזרות הכנסת, ולכן אנחנו נשאף ככל האפשר לסיים את הכנת החוק לקריאה ראשונה ולהעלות אותו להצבעה במושב הזה כדי שיוחל עליו דין רציפות לכנסת הבאה, אחרת נצטרך להתחיל מתחילה.

אריה אלדד: בראשית הדברים, אני מפציר באנשים להבין ששינויים רבים יכולים עדיין להכניס לקראת קריאה שנייה ושלישית, ולא לעכב את קריאת החוק בדיונים תיאורתיים בחזרות על נושאים שכבר נידונו וסוכמו מתוך ניסיון לשפר עמדה כזאת או אחרת, כי אחרת לא יהיה חוק ונתחיל מתחילה, יכול להיות שיש כאלה שאינם רוצים בו וגם זה לגיטימי.

אריה אלדד: אבל כל אלה שרוצים את החוק, רק רוצים שיהיה קצת יותר טוב, שיעשו את הקצת יותר טוב לקראת הקריאה השנייה והשלישית, כדי שנוכל להשלים את הקריאה הראשונה בכנסת הזאת.

אריה אלדד: נתחיל בסעיף 11 שבו סיימנו בפעם שעברה.

שמרית גיטלין-שקד: ככלל, סעיף 11 דן בהכרה בתארים שניתנו מאת מוסד בחוץ לארץ.

שמרית גיטלין-שקד: בעיקרון, הכלל שקבענו בחוק הוא שאנחנו משווים את התואר שנלמד בחוץ לארץ לתואר שנלמד בארץ, ולפי זה אנחנו מחליטים האם להכיר בתואר והאם בן אדם צריך השלמות על לימודים בתואר.

שמרית גיטלין-שקד: כאשר מדובר בחלק מהמקצועות שלא נלמד תואר אקדמי בארץ, עלתה השאלה כיצד נכיר בתארים האלה.

שמרית גיטלין-שקד: בדיון בוועדה הגענו לאיזושהי הסכמה שבעצם יהיו כללים להכרה, זאת לא תהיה הכרה קונקרטית לכל מקרה ומקרה, אלא בן אדם יוכל לדעת מהם הכללים להכרה ויוכל לדעת האם התואר שהוא מתעתד ללמוד הוא תואר מוכר או לא תואר מוכר.

שמרית גיטלין-שקד: השאלה שנותרה במחלוקת האם בעצם הכללים האלה יהיו כללים שיקבע השר והתפרסם ברשומות, כלומר, כללים שיש להם תוקף נורמטיבי וכך אני חשבתי שראוי שיהיה, גם מכיוון שיש פרסום וגם מכיוון שאדם יוכל בעצם לפנות לרשומות ולהראות שאלה הכללים שהיו בתוקף כשהוא הלך ללמוד.

שמרית גיטלין-שקד: היתה הצעה נוספת שיהיו הנחיות שיפורסמו באתר האינטרנט.

אריה אלדד: אני רוצה לחדד את הנקודה לחברי הכנסת.

אריה אלדד: אנחנו מתבקשים להכריע כאן בשאלה כאשר מקצוע מסוים נלמד בחוץ לארץ ולא בארץ, ואין למה להשוות אותו בתנאים.

אריה אלדד: אנחנו רוצים להכריע בשאלה האם נכון שהשר יפרסם כללים על סמך מה מכירים בתואר שלומדים אותו בחוץ לארץ ולא בארץ, יפרסם את הכללים האלה ברשומות, או שאנחנו יכולים להסתפק בהנחיות כלליות שהוא מפרסם באתר משרד הבריאות באינטרנט, ועל סמך יידע האדם לפי מה המנהל הכללי מאשר או לא מאשר מוסד שנלמד בחוץ לארץ.

רן כהן: ההיגיון אומר שהוא צריך לפרסם ולעשות את זה גם באישור ועדת העבודה והרווחה והבריאות.

רן כהן: כאן מדובר על כללים שהם בעלי משמעות ציבורית, לא רק מקצועית רפואית.

אריה אלדד: אבל השאלה היא האם הוועדה בכנסת יכולה להיכנס לשאלה האם אוניברסיטה פלונית בעיר פלונית באירופה היא עונה על הקריטריונים או לא, אני לא יודע אם אנחנו יכולים להיכנס - -

רן כהן: אני יכול לומר לך מניסיוני בוועדה הזאת מלפני הרבה שנים שהיו כל הנושאים האלה של רופאים שלמדו בכל מיני מדינות, היתה סוגיה ציבורית בעלת משמעות עצומה וזה תמיד בא לשולחן הזה, בסיכומו של דבר למה שזה יעלה בתור הצעה לסדר היום?

אריה אלדד: אבל אף פעם לא אמרנו שאנחנו נכיר באוניברסיטה מסוימת ולא נכיר באחרת.

רן כהן: אם הוא יביא כללים, ואתה שמכיר אוניברסיטאות תוכל לשאול אותו שאלות זה מאוד חשוב, אם הוא לא יכיר בכללים גם אז אפשר יהיה לשאול שאלות.

רן כהן: אני חושב שהדבר הזה הוא חשוב.

אריה אלדד: הייתי מסתפק בכללים שפרסם השר ברשומות, אני חושב שאם הכנסת אינה מרוצה מהכללים האלה או יהיה בעל מקצוע מסוים שהכללים האלה לא ימצאו חן בעיניו, הוא ימצא את הדרך לבוא ולערער ולהציף את זה על השולחן הזה.

אריה אלדד: חבל לי להכניס עוד מסלול, עוד שלב אחד באישור שהוא מסורבל גם כך.

רן כהן: הוועדה הזאת צריכה למלא את תפקידה הממלכתי במובן זה שהיא המפקחת על הכללים הללו.

רן כהן: למה הורסים את כל התקנות בלי אישור ועדת העבודה והרווחה, כי התקנות האלה מפרשות את החוק.

רן כהן: כאן זה בעצם סוג של פירוש החוק, כך נדמה לי.

אחמד טיבי: אני בעד שוועדת העבודה תהיה התחנה האחרונה של התייעצות.

רן כהן: בסדר, מקבל, לא באישור אלא בהתייעצות.

אמיר שנון: אני לא מבין את השאלה בכלל.

אמיר שנון: מה זה נקרא לקבוע כללים, מה זה נקרא להתייעץ עם הוועדה?

אמיר שנון: כל מי שיפנה אליי ויבקש הכרה בלימודים שלו אני אביא את זה לוועדה?

אריה אלדד: בהנחה לאור זה אנחנו ביקשנו שיהיו כללים, באיזה מוסדות בחוץ לארץ, או באיזה סוג של הכשרה - -

אמיר שנון: אבל יש פה כללים כתובים פה מפורשות, אתם מדברים על מוסדות שהם אקדמיים, אתם מדברים על מי שלמד לימודים שאינם אקדמיים.

אחמד טיבי: אקדמיים, מוסדות שמוכרים בחוץ לארץ על ידי המנהל.

אמיר שנון: אני לא מבין את הבעיה, זה מנוסח פה בסדר גמור, כך אנחנו נוהגים לגבי כל המקצועות.

אמיר שנון: כתוב: "...

אמיר שנון: תואר אקדמי שניתן על ידי מוסד להשכלה גבוהה בחוץ לארץ יוכר לעניין חוק זה עם אותו מושג מוכר כמוסד להשכלה גבוהה על פי הדין החל באותה מדינה, אני חושב שכך צריך להיות, זה הכלל.

אמיר שנון: אם זה מוסד אקדמי שמוכר באותה מדינה הרי הוא מוכר.

אמיר שנון: בדיוק כמו שפה יש מוסד להשכלה גבוהה, המל"מ.

אריה אלדד: אתה תמיד תרצה להכיר בתואר שניתן בכל מקום בעולם אם הוא ניתן כדין באותה מדינה?

אמיר שנון: אני לא חושב שיש ברירה אחרת.

אמיר שנון: כאשר מישהו מסיים לימודי רפואה ומגיש לי בקשה, גם אם הוא למד, אני לא רוצה להגיד שמות של מדינות כדי לא לפגוע.

אמיר שנון: אבל אם מישהו למד באיזשהו מקום קטן בהרים, מבחינת התואר אני מכיר בו, אני יכול לבדוק את תכנית הלימודים שלו אם יש לי איזשהו ספק, ואם היא אינה עונה על הקריטריונים, אינה מקובלת על הוועדה המייעצת שהיא הוועדה המקצועית, אז באותם מקרים אני מתנגד שזה מאוד נדיר, אם כי היו מקרים כאלה.

אמיר שנון: אם תכנית הלימודים הרגילה היא שש שנים, ופתאום מישהו למד עשרים שנה, אז אני יכול לשאול שאלה ולהגיד כן מקובל עליי או לא מקובל עליי, וגם להביא את זה לדיון משפטי אם יש צורך.

אריה אלדד: אבל אם בארץ מסוימת לומדים למקצוע מסויים חצי שנה, ובשאר העולם לומדים חמש שנים, אתה רשאי שלא להכיר בתארים שלנו.

אמיר שנון: בסדר, אבל בתואר שניתן על ידי המוסד אני מכיר, אבל אכן יש פה את התוספת: ..."והמנהל הכיר באותו מוסד בתואר שניתן על ידי המוסד".

אמיר שנון: .., זה אם הוא מוכר על ידי המוסדות באותה מדינה, "ובמכלול לימודיו", זאת אומרת שהמנהל גם בודק את מכלול לימודיו.

אמיר שנון: ולכן, אם יבוא מישהו שלמד רפואה והוא קיבל את התואר, והתואר מוכר באותה מדינה אבל הוא למד שלוש שנים במקום שש, אז אני לא אכיר בלימודים האלה.

אריה אלדד: אתה אומר שאין צורך בכללים נוספים גם אם המקצוע לא נלמד בארץ?

אמיר שנון: נכון.

שמרית גיטלין-שקד: סעיף קטן (א) לא עומד לכשעצמו, יש את סעיף קטן (ב) שהוא אומר: "בהחלטה לפי סעיף קטן (א) המנהל משווה את רמת הלימודים, את תכנית הלימודים, בהשוואה לרמת לימודים, תכנית לימודים, היקף לימודים שנהוגה בארץ לתואר אקדמי מוכר הנהוג במוסד מוכר להשכלה גבוהה בישראל.

שמרית גיטלין-שקד: לדוגמה, משווים מישהו שהגיע עם תואר ראשון בפיזיותרפיה לתכנית הלימודים שנהוגה לתואר ראשון במוסד מוכר.

שמרית גיטלין-שקד: אבל השאלה עלתה בהמשך, דיברנו על כך שיש מקצועות שלומדים אותם בחוץ לארץ, רק פה עלתה השאלה, אנחנו לא מתקנים את מה שכבר קבענו.

שמרית גיטלין-שקד: לא לומדים את זה בארץ, ולכן אין למה להשוות.

שמרית גיטלין-שקד: לכן עולה השאלה כיצד המנהל יחליט אם הוא מכיר בתואר הזה או לא מכיר בתואר הזה.

שמרית גיטלין-שקד: אז בנקודה הזאת אמרנו יהיו בעצם כללים שהוא יפרסם.

שמרית גיטלין-שקד: לדוגמה, צריך לפחות 120 נקודות זכות, הלימודים לא התפרסו על מעבר לחמש שנים, הוא לפחות השלים - - -

אמיר שנון: עכשיו הבנתי למה כוונתך, אז הפנית אותנו וגם אותי לחוק הפסיכולוגים, נתת דוגמה.

אמיר שנון: ואני ביקשתי לקבל מהפסיכולוגים את התנאים שהם כותבים, אגב, אלה תנאים שאני לא חושב שהם מופיעים בחוק, אבל הם תנאים שהם פועלים לפיהם.

אמיר שנון: פה יש פירוט, 36 שעות כאלה ו-20 שעות כאלה ועוד 15 שעות כאלה.

אמיר שנון: אלה דברים שוודאי אין מקומם בחקיקה לדעתי.

אריה אלדד: בוודאי לא להביא אותם לאישור ועדת העבודה והרווחה בכנסת.

אמיר שנון: בשביל זה יש ועדה מייעצת מקצועית.

אריה אלדד: את זה אתם מפרסמים ברשומות?

אריה אלדד: מה איכפת לך לפרסם את הכללים הללו ברשומות?

אמיר שנון: עד היום לא עשינו את זה, כי גם בדרך כלל אין לנו צורך.

אמיר שנון: במקצועות שעסקנו בהם עד כה לא נוצר הצורך הזה.

רענן הר זהב: לעניין הסעיף הזה.

אריה אלדד: אבל יש לנו כבר מקצועות שלא לומדים אותם בארץ.

רן כהן: אבל למה שלא יהיה מפורסם?

אריה אלדד: החוק הזה עוסק פעם ראשונה במקצועות שאינם נלמדים בארץ.

אמיר שנון: נכון, בסדר, עד היום לא עסקנו בזה כי לא היו מקצועות כאלה.

אמיר שנון: עכשיו אנחנו עוסקים במקצועות כאלה ויכול להיות שבהחלט יש מקום לפרסם משהו שהוא כוללני יותר, סך שעות או משהו מהסוג הזה, אין לי בעיה שזה יפורסם ברשומות.

אריה אלדד: גם אני לא חושב שצריך להיכנס לסך שעות, אבל צריך לפרסם כללים עקרוניים לפיהם אתה תכיר בלימודים במוסד שמכשיר למקצוע מסוים שאיננו נלמד בארץ לפי מה תעשה את זה.

רן כהן: גם אדם שרוצה ללכת ללמוד את המקצוע הזה צריך לדעת, הוא הולך למוסד שהוא מוכר או לא מוכר גם זה חשוב.

אמיר שנון: אמרנו שבמקרה והמוסד מלמד תכנית שאינה מוכרת, אנחנו נכנסים יותר - -

אריה אלדד: שיפורסם ברשומות בהתייעצות עם ועדת העבודה והרווחה של הכנסת.

רענן הר-זהב: אני מייצג את שלוחת אוניברסיטת "לסלי", לעניין הסעיף הזה גם בהקשר למה שציינתם פה, השלוחה הזאת פועלת בישראל משנת 1982, והיא למעשה השלוחה היחידה שפועלת בישראל.

אריה אלדד: חבר הכנסת כהן יענה על השאלה וינהל את הדיון בשלב הזה.

אריה אלדד: אני לא עוסק ב"לסלי" ובטיפול במקצועות האמנות.

רענן הר-זהב: לעניין מסגרת כזאת כמו שלוחה שפועלת בישראל והיא למעשה עמדה בכל המבחנים שקבעה המועצה להשכלה גבוהה, אגב, אתם חוזרים פה בתוך הסעיף, נדמה לי שצריך לעשות או הוראת מעבר או איזושהי הוראה שאומרת שהם לא יצטרכו לעבור את התהליך הזה מחדש.

רן כהן: מה צורת ההכרה שהם קיבלו מאז 1982?

רן כהן: זה שהם פעלו משנת 1982 זה מכובד וזה ראוי.

רענן הר-זהב: מה שקרה בשנת 1982 היסטורית, המל"ג נתנה רק היתר כמו למוסד ישראלי גם לשלוחה, זה השתנה בשנת 1995, אז החליטו שהחוק לא חל ואז נתנו מן אישור פעולה וולנטרי, ובשנת 1998 שעבר תיקון 11 לחוק המל"ג מקבלים רשיון, כלומר הם פעלו כל פעם לפי הנוהל שהיה במל"ג, ולמעשה הם קיבלו בניגוד לכל השלוחות האחרות שהתחילו לפעול בשנת התשעים, הם גם קיבלו היתר כמו מוסד ישראלי.

רן כהן: כמה מוסדות כאלה כבר קיבלו?

רענן הר-זהב: רק אחד, רק הם.

רענן הר-זהב: הם גם הביאו את המקצוע לישראל.

רן כהן: אין לך מה לדאוג, כי בוודאי השלוחה הזאת תהיה מוכרת ולא תהיה בעיה.

אריה אלדד: האם הנושא הזה יכול להיסגר לקראת קריאה שנייה ושלישית, או שאנחנו צריכים להתמקד בו עכשיו.

אריה אלדד: רן כהן: אם בכלל זה רק לקראת קריאה שנייה ושלישית.

רענן הר-זהב: נראה לי שפה יש הוראת מעבר בסעיף 58, למשל תלמיד שקיבל תעודת הכרה בעבר עד שהנוהל הזה בוטל, הוא מוכר על פי החוק הזה בהוראת מעבר.

רענן הר-זהב: אני חושב שגם לעניין הזה פשוט צריכה להיות הוראת מעבר כדי שלא יצטרכו לעשות את כל הדרך מעל זה.

רן כהן: אני מציע שתביאו הצעה לקראת קריאה שנייה ושלישית של נוסח שבאה לומר - אותן שלוחות שפעלו בעבר והוכרו יהיו פטורות.

אריה אלדד: כשנגיע לסעיף 58 נדון בתחולת הוראות המעבר נוכל להכניס אולי שם.

רענן הר-זהב: הערה טכנית, בסעיף 2 כשאתם מגדירים תואר אקדמי, החלתם את זה גם על שלוחות בישראל, אבל החלתם את זה רק על שלוחות שקיבלו רשיון קבוע, אין כיום בישראל שלוחה שמקבלת רשיון קבוע בגלל חוק ההסדרים שחוקקתם ב-2005 שכל השלוחות הולכות היום להפוך למוסדות ישראליים, אז צריך להכניס גם רשיון זמני לפי סעיף 25(ט).

אריה אלדד: יש לי בקשה מכולם, בלי רוורסים.

אריה אלדד: לא חוזרים סעיף אחד אחורה, גם אם הוא הופך את העולם שלכם.

אריה אלדד: תרשמו, תכתבו, תזכרו, תקחו פתק, תבואו לקריאה שנייה ושלישית.

אריה אלדד: לא עושים רוורסים לשום סעיף.

רן כהן: תכינו גם את הנוסח הזה ונבדוק.

שמרית גיטלין-שקד: החלטה בבקשה 12.

שמרית גיטלין-שקד: (א) המנהל רשאי להעניק למבקש תעודה במקצוע בריאות, להתנות את מתן התעודה בתנאים או לדחות בקשה למתן תעודה כאמור, ובלבד שייתן למבקש הזדמנות לטעון את טענותיו בטרם יחליט על התניה או על דחייה כאמור.

שמרית גיטלין-שקד: (ב) המנהל רשאי להעניק למבקש שהתקיימו בו כל התנאים הקבועים בסעיף 8, והוא זכאי לתואר האקדמי הנדרש לפי הסעיף האמור אך טרם הוענק לו התואר, תעודה שתוקפה יוגבל לשנה; המנהל רשאי להאריך את תוקף התעודה שניתנה לפי סעיף קטן זה בשנה אחת נוספת.

רן כהן: הייתי נותן את הזמני רק לשנתיים.

רן כהן: 13.

רן כהן: מרשם בעלי תעודות במקצועות הבריאות.

רן כהן: (א) המנהל ינהל מרשם שבו יירשמו בעלי תעודות במקצועות הבריאות (בחוק זה – מרשם); המרשם יכלול את שמו של בעל התעודה ואת מספר התעודה שברשותו; היה בעל התעודה בעל תעודת מומחה, יצוין הדבר במרשם.

רן כהן: (ב) ביטול תעודה במקצוע בריאות, התלייתה או התנייתה בתנאים, יצוינו במרשם.

רן כהן: (ג) המרשם יהיה פתוח לעיון הציבור באתר האינטרנט של משרד הבריאות ובכל דרך נוספת שיורה השר.

רן כהן: למה שלא ייאמר בסעיף (א) גם מקום ההכשרה של בעל ההיתר.

רן כהן: נדמה לי שלגבי מטופלים זה יכול להיות בעל חשיבות.

רן כהן: אם מטופל רוצה לדעת אם בן אדם מוכשר באוגנדה, או שהוכשר בהראוורד...

אמיר שנון: אם הוא עבר את בחינות הרישוי ובחוק הזה יש בחינות אין שום סיבה שזה יוזכר.

אמיר שנון: להיפך, יש פה מעין אפליה.

אמיר שנון: כי יכול להיות מישהו שלמד באוניברסיטה טובה בארצות הברית והוא כשלעצמו לא גאון גדול, ויכול להיות מישהו שלמד באוגנדה, כי הוא נולד באוגנדה והוא אחד המוכשרים.

רן כהן: אני מקבל את ההערה שלך, תן לנו בכל זאת איזשהו פרמטר, בסעיף ג' מפרסמים ברשומות למען הציבור.

רן כהן: תן אתה איזשהו קריטריון שבו בכל זאת אדם יוכל לדעת מה הוא בוחר.

אריה אלדד: הפרסום ברשומות נועד אם האדם הוא אכן בעל רשיון או לא.

אריה אלדד: האם אני מפקיד את גופי בידי אדם שעבר את המסננת של משרד הבריאות בלי אפשרות בתוך המרשם לדרג.

רן כהן: אני שואל האם יש איזשהו אמצעי שבו אדם שמפקיד את גופו כלשון היושב ראש בידי מישהו אחר, גם לדעת בידי מי הוא נותן את זה, שזה לא שם ומספר תעודה, אלא משהו בתחום המקצועי.

אריה אלדד: במרשם הרופאים אתם כותבים איזה בית ספר - - -

אמיר שנון: ישנם אזרחים שלפעמים פונים ורוצים לדעת בדיוק את השאלה הזאת, ואחר כך שאלות נוספות איזה ציונים הוא קיבל באיזה מקצועות, זה מן התחלה שאתה לא יודע איפה סופה.

אמיר שנון: אני חושב שהמשמעות היא אם אדם עמד בקריטריונים מבחינת ההשכלה שלהם הוא למד במוסד שהוא מוכר, ואם עמד בקריטריונים הנדרשים במדינת ישראל דהיינו גם השכלה וגם הכשרה וגם בחינות מקצועיות שבודקות את רמתו, עצם זה שיש לו רישיון מעביר את המסר לאזרח שהוא בסדר.

אריה אלדד: כתוב באיזה שנה הוא סיים את הלימודים?

רן כהן: לא כתוב.

אמיר שנון: לא.

אריה אלדד: למה לא לכתוב בעל תעודת מומחה משנה זאת וכו'.

אמיר שנון: זה כן, אם הוא מומחה רשום ממתי הוא מומחה.

אמיר שנון: במספר רשיון כתוב מאיזה תאריך יש לו אם זה זמני או קבוע.

אמיר שנון: אותו דבר לגבי תעודת מומחה, אם מדובר על רופא למשל, ומתי הוא קיבל את תעודת המומחה שלו.

אחמד טיבי: חבר הכנסת רן כהן שואל לגבי הותק.

אחמד טיבי: מישהו יכול לקבל רשיון בארץ בשנת 1998, והוא סיים את הלימודים בארצות הברית ב-1981.

אמיר שנון: הוותק זאת שאלה אחרת.

אמיר שנון: מה שאנחנו נוהגים לעשות בעיקר לגבי רופאים, כי יש לנו בעיה בנושא הזה ואני גם לא יודע אם אנחנו אלה שצריכים להכריז על הוותק, אבל זה נכון.

אמיר שנון: מה שאנחנו עושים לגבי רופאים למשל או לגבי מומחים, אנחנו כותבים ותק בארץ מתאריך כזה וכזה, אבל יכול להיות שכבר יש לו ותק כמו שאתה אומר עשרים שנה בארצות הברית, אנחנו כותבים ותק מחוץ לארץ משנה זאת וזאת על פי הרישוי שהוא קיבל בחוץ לארץ.

אחמד טיבי: אתה כותב.

אמיר שנון: לגבי רופאים כן, לא לגבי כל המקצועות.

רן כהן: אז צריך לכתוב את זה גם פה.

אריה אלדד: אתם יכולים לכתוב את זה לגבי כל המקצועות מעתה ואילך?

אמיר שנון: בעיקרון כן.

אמיר שנון: נוסף לסעיף 13(א) שמו של בעל התעודה, מספר התעודה שברשותו, תעודת מומחה והוותק המקצועי שלו.

שמרית גיטלין-שקד: פרק ה': הכשרה מעשית, בחינות ומומחיות 14.

שמרית גיטלין-שקד: הכשרה מעשית.

שמרית גיטלין-שקד: השר יקבע הוראות לעניין הכשרה מעשית, תקופתה וסדריה, ורשאי הוא לקבוע כללים, תנאים והוראות למתן פטור מחובת הכשרה מעשית, לרבות מתן פטור לבעלי תואר אקדמי שנכללת בו הכשרה מעשית כחלק מתכנית הלימודים.

שמרית גיטלין-שקד: 15. בחינות.

שמרית גיטלין-שקד: (א) השר יקבע את נושאי הבחינות הקבועות בטור ב' בתוספת הראשונה (בסעיף זה – בחינות), ורשאי הוא לקבוע כללים, תנאים והוראות למתן פטור מחובת בחינות.

שמרית גיטלין-שקד: (ב) המנהל יקבע הוראות לעניין סדרי הבחינות ולעניין הנוהל לעררים על ציוני הבחינות.

שמרית גיטלין-שקד: 16.

שמרית גיטלין-שקד: תחומי מומחיות.

שמרית גיטלין-שקד: (א) השר רשאי לקבוע תחומי מומחיות במקצועות הבריאות ואת התנאים הנדרשים מבעל תעודה במקצוע בריאות לשם קבלת תעודת מומחה בתחום מומחיות כאמור (בחוק זה – תעודת מומחה).

שמרית גיטלין-שקד: (ב) בתקנות לפי סעיף קטן (א), רשאי השר לקבוע פעולות ייחודיות ותחומי עיסוק שבהם לא יעסוק אלא אדם שהוא בעל תעודת מומחה בתחום מומחיות מסוים.

שמרית גיטלין-שקד: (ג) לא ישתמש אדם בתואר מומחה בתחום מומחיות שנקבע בתקנות לפי סעיף קטן (א), ולא יציג את עצמו כבעל מומחיות בתחום מומחיות כאמור, אלא אם כן הוא בעל תעודת מומחה באותו תחום מומחיות.

שמרית גיטלין-שקד: תקנות לפי פרק ה' 17.

שמרית גיטלין-שקד: תקנות לפי סעיפים 14 עד 16 יותקנו לאחר התייעצות עם הוועדה המייעצת ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת.

שמרית גיטלין-שקד: פרק ו': ועדות מייעצות 18.

שמרית גיטלין-שקד: ועדה מייעצת.

שמרית גיטלין-שקד: (א) המנהל ימנה ועדה מייעצת לכל אחד ממקצועות הבריאות.

שמרית גיטלין-שקד: (ב) בוועדה המייעצת יהיו חמישה חברים, ואלה הם: (1) בעל תעודה במקצוע הבריאות שהוא עובד המדינה; (2) שני חברי הסגל האקדמי במוסד מוכר להשכלה גבוהה שתחום התמחותם במקצוע הבריאות; (3) שני בעלי תעודות במקצוע הבריאות שהם נציגי הארגון המקצועי המייצג את המספר הגדול ביותר של בעלי תעודות במקצוע הבריאות.

שמרית גיטלין-שקד: (ג) המנהל רשאי להשתתף בכל ישיבות הוועדה המייעצת.

אריה אלדד: יש לי שאלה, במקצועות הקודמים היה ברור לנו שאלה מקצועות מוכרים, ידועים, נפוצים מאוד ויש לנו עובדי מדינה.

אריה אלדד: השאלה היא אם בכל אחד מהמקצועות החדשים יש לנו עובדי מדינה בכלל שיכולים להיות חברים בוועדה המייעצת?

אמיר שנון: לא בהכרח, גם יש לנו בעיה עם שני חברי הסגל האקדמי.

אילנה מישר: עובדי מדינה כן יכולים להיות כי משרד החינוך מעסיק - - -

אריה אלדד: בסדר, יש לנו הרבה מקצועות שאני לא רואה אותם מכוסים על ידי עובדי מדינה.

אריה אלדד: באותם מקצועות שבהם אין עובדים בתקן, בבתי חולים ממשלתיים למשל, בהחלט ייתכן שאין לנו עובדי מדינה בכלל, מה אנחנו עושים לגבי המקצועות האלה?

אילנה מישר: אני מציעה שנכתוב בסוף פיסקה, אם אין עובד מדינה בעל תעודה כאמור אדם אחר שיהיה נציג המנהל מטעם המנהל.

אריה אלדד: זאת ועדה מייעצת למנהל, מקצועית, חזקה על המנהל שירצה לקבל עצה מקצועית שהנציג שיהיה לו ישלח אדם שיש לו איזושהי הבנה בתחום או הבנה בתחום קרוב.

אריה אלדד: אם מדובר באוסטיופתיה, או בכירופרקטורים, רופא אורתופד שהוא מבין בזה.

אריה אלדד: יהיה לו שיקול דעת לשלוח מישהו, מה אנחנו עושים לגבי הלימודים האקדמיים?

אריה אלדד: עובד מדינה – מקובלת עלינו הצעתך.

אילנה מישר: לגבי המוסדות, אם אין מוסד אקדמי בארץ אז שהרכב הוועדה יהיה שלושה חברים במקום חמישה.

דניאל וייס: בקופות החולים יש מומחים, בכל הקופות מועסקים אנשים בתחומים האלה.

אריה אלדד: זה בסדר, שני בעלי תעודה במקצוע הבריאות, ולא איכפת לי אם זה בקופת חולים, הם אנשי המקצוע.

אריה אלדד: חיפשנו עוד גוף שבחלק מהמקצועות יש לנו ובחלק מהמקצועות אין לנו אקדמיה בארץ, ולא היינו רוצים לעניין הזה אקדמיה מתחומים משיקים.

מנחם אשכנזי: מדוע לא לקחת אנשים מתוך העמותות או האיגודים השונים של אותו מקצוע?

אריה אלדד: גם בוועדות המקצועיות הקודמות לא רצינו לתת רוב מוחלט לאנשי המקצוע, אלא רצינו ועדה מייעצת למדינה ולא לגילדה.

מנחם אשכנזי: ברור, מדובר פה בקבוצות שקיימים בארץ, לא נלמדים פה אבל נמצאים פה.

מנחם אשכנזי: לאור זאת, אם אין חברי סגל אקדמי היום לצורך העניין, אז אתה משאיר את זה פתוח לחלוטין.

אריה אלדד: נשאיר להצעתי חברי סגל אקדמי מתחומים משיקים, או מתחומים קרובים על פי קביעת המנהל.

מנחם אשכנזי: לגבי הנושא של רנטגינאות, אמרו ששם זה משולב.

מנחם אשכנזי: יש בתי ספר לרנטגן ואת האוניברסיטה שהם לומדים.

מנחם אשכנזי: כרגע נכון להיום באוניברסיטה עצמה אין לי חברי סגל אקדמאיים מתחום המקצוע עצמו, אלא מלמדים רופאים.

מנחם אשכנזי: כהצעה, מנהלי בתי הספר או הרנטגנאים שקיימים שהם יוכלו להשתתף בוועדה הזאת.

אריה אלדד: לא הבנתי, שהמדריכים בבתי הספר?

מנחם אשכנזי: יש בתי ספר לרנטגנאים ויש אוניברסיטה, זה משולב.

אריה אלדד: ההצעה הכללית של היועצת המשפטית שלנו אומרת שנכתוב הוראה כללית שאומרת שאם לא ניתן למנות חברי ועדה שמתקיימים בהם התנאים הקבועים בפסיקאות 2, 3, ימונו חברי ועדה שהם בעלי ידע ונסיון בתחום.

אריה אלדד: פה הגדרנו גם את התחום האקדמי המשיק, גם את התחום הקרוב לזה כעובדי מדינה, ידע ונסיון בתחום.

מנחם אשכנזי: לגבי סעיף 1, בעל תעודה ממקצועות הבריאות שהוא עובד מדינה, חייב להיות עובד מדינה, למשל קח לדוגמה את הנושא של הרנטגנאים, רובם הם עובדי קופת חולים.

אריה אלדד: רובם כן, אבל אנחנו רוצים אחד שיהיה עובד מדינה ויציל את המדינה.

אמיר שנון: מה שבכל זאת הייתי רוצה שיהיה להם איזשהו ותק מינימלי.

אריה אלדד: ידע ונסיון של חמש שנים לפחות.

שמרית גיטלין-שקד: אם כך צריך את ההוראה שלך אילנה.

שמרית גיטלין-שקד: אם את מנהלת לא צריך הוראה כללית לעניין עובד מדינה או לעניין חברי הסגל, בעצם תהיה הוראה כללית שאי אפשר למנות אחד.

אריה אלדד: יש לנו הוראה שהיא סעיף 18 שאומרת איך ממנים כשיש אקדמיה.

שמרית גיטלין-שקד: ברור, אילנה אמרה שיש הוראה שאי אפשר למנות - - -

אריה אלדד: אז ההערה של אילנה הופכת להיות הוראה כללית לגבי הסעיף הזה.

אריה אלדד: אם אין לנו שני בעלי מקצוע בריאות לא צריך מקצוע בריאות בארץ, יכול להיות שיש שני בעלי מקצוע שמייצגים שני ארגונים שונים, סביר.

רן כהן: כאשר נאמר המנהל רשאי להשתתף, הוא משתתף בדעה מכרעת?

אריה אלדד: בכל ישיבות הוועדה המייעצת, זו ועדה מייעצת היא מייעצת לו.

אריה אלדד: הוא יתן עצות לעצמו בעניין הזה.

אריה אלדד: הוא יכול להשתתף בדיונים של הוועדה במקום לקבל את המוצר המוגמר בצורת המלצות בכתב, הוא יכול להשתתף בדיון ולהבין מתוך זה הוא יכול לכוון את הדיון, לשאול את השאלות שמציקות לו, להבהיר לוועדה מהם הדברים שמטרידים אותו בנקודת קבלת החלטה מסוימת, הוא יכול להשתתף בדיון.

אריה אלדד: זה לא בהצבעה, זאת ועדה שמייעצת, הוא מקבל את ההמלצה.

שמרית גיטלין-שקד: 19 תפקידי הוועדה המייעצת.

שמרית גיטלין-שקד: (א) הוועדה המייעצת תייעץ לשר בין היתר בנושאים אלה: 1.

שמרית גיטלין-שקד: קביעת פעולות ייחודיות.

שמרית גיטלין-שקד: 2.

שמרית גיטלין-שקד: הכשרה מעשית.

שמרית גיטלין-שקד: 3.

שמרית גיטלין-שקד: בחינות.

שמרית גיטלין-שקד: 4.

שמרית גיטלין-שקד: תחומי מומחיות במקצועות הבריאות.

שמרית גיטלין-שקד: 5.

שמרית גיטלין-שקד: הגבלת פרסומת.

שמרית גיטלין-שקד: 6.

שמרית גיטלין-שקד: כללי אתיקה לבעלי תעודה במקצועות הבריאות.

שמרית גיטלין-שקד: (ב) הוועדה המייעצת תייעץ למנהל בין היתר בנושאים אלה: 1.

שמרית גיטלין-שקד: הכרה בתארים שניתנו על ידי מוסדות להשכלה גבוהה בחוץ לארץ.

שמרית גיטלין-שקד: 2.

שמרית גיטלין-שקד: פיקוח על בעלי תעודה במקצועות הבריאות.

רן כהן: למה יש הפרדה בין סעיף (א) ל-(ב)?

אריה אלדד: יש הפרדה בין סמכויות השר לסמכויות המנהל.

רן כהן: ראשון לשר שני למנהל.

שמרית גיטלין-שקד: 20.

שמרית גיטלין-שקד: סדרי עבודת הוועדה המייעצת הוועדה המייעצת תקבע את סדרי עבודתה, ככל שלא נקבעו לפי חוק זה.

שמרית גיטלין-שקד: תקופת כהונתם של חברי הוועדה המייעצת 21.

שמרית גיטלין-שקד: חברי הוועדה המייעצת יתמנו לתקופה של ארבע שנים, ואפשר לשוב ולמנותם לתקופה נוספת אחת של ארבע שנים.

שמרית גיטלין-שקד: פרק ז': חובות אמון ואתיקה מקצועית 22.

שמרית גיטלין-שקד: חובות כלפי המטופל בעל תעודה במקצוע בריאות יפעל בהגינות ובנאמנות כלפי המטופל וינהג בזהירות ובאחריות בעת הטיפול בו.

שמרית גיטלין-שקד: 23.

שמרית גיטלין-שקד: שמירה על כבוד המקצוע בעל תעודה במקצוע בריאות ישמור על כבוד המקצוע ויימנע מכל התנהגות שאינה הולמת את כבוד המקצוע.

שמרית גיטלין-שקד: 24.

שמרית גיטלין-שקד: טיפול הדורש הכשרה מיוחדת לא יציע בעל תעודה ולא יבצע כל טיפול הדורש הכשרה מיוחדת או מיומנות מיוחדת אם אין לו הכשרה או מיומנות כאמור.

שמרית גיטלין-שקד: 25.

שמרית גיטלין-שקד: הגבלת פרסומת (א) לא יעשה בעל תעודה במקצוע בריאות, במישרין או בעקיפין, פרסומת לעיסוקו שיש בה כדי להטעות, שיש בה משום פגיעה בכבוד המקצוע או שיש בה משום פגיעה בציבור.

שמרית גיטלין-שקד: (ב) השר, לאחר התייעצות עם הוועדה המייעצת ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, רשאי לקבוע סוגים, צורות ודרכים של פרסומות – (1) שיש בהם כדי להטעות; (2) שיש בהם משום פגיעה בכבוד המקצוע; (3) שיש בהם משום פגיעה בציבור.

שמרית גיטלין-שקד: (ג) לא יעשה אדם פרסומת לעיסוק במקצוע בריאות אשר אילו נעשתה בידי בעל תעודה, היתה אסורה לפי הוראות סעיף קטן (א).

שמרית גיטלין-שקד: (ד) בעל תעודה במקצוע בריאות שאדם אחר עוסק בפרסום עיסוקו, חייב לעשות כל שאפשר כדי למנוע מאותו אדם לפעול בניגוד להוראות סעיף קטן (ג).

שמרית גיטלין-שקד: (ה) הפר אדם את הוראות סעיף קטן (ג) לעניין בעל תעודה מסוים, חזקה היא כי אותו בעל תעודה הפר את חובתו לפי סעיף קטן (ד), אלא אם כן הוכיח בעל התעודה כי נעשה כל שאפשר כדי למלא את חובתו.

שמרית גיטלין-שקד: (ו) הוראות לפי סעיף זה באות להוסיף על הוראות כל דין.

רן כהן: זה ברור לחלוטין שחוק זכויות החולה מוחל על כל מי שיעסוק גם במקצועות אלה?

שמרית גיטלין-שקד: זה אחד הסעיפים הבאים בהמשך, אנחנו מכניסים אותם לחוק זכויות החולה.

אילנה מישר: יש לנו הצעה להוסיף עוד הוראה כאן שמתאים גם לכל המקצועות האחרים לגבי השימוש בתואר דוקטור, לעתים יש בעיות עם זה.

אילנה מישר: אנחנו מציעים לומר כזה דבר: בעל תעודה במקצוע הבריאות שהוא בעל תואר דוקטור במקצועו, במקצוע אחר, יציין לאחר המלה דוקטור את שם המקצוע או התואר דוקטור.

רן כהן: זה נכון, כדי למנוע הטעייה.

מתתיהו נוף: כל אדם שקורא לעצמו דוקטור לפני בעיני הציבור במידה ועוסק במקצוע הבריאות נחשב כרופא.

אריה אלדד: לכן אם כתוב דוקטור וטרנריה, אדם לא יטעה.

מתתיהו נוף: אני מציע מה שאנחנו עשינו בזמנו בתקנות, שהתואר ד"ר לא יהיה לפני שמו, הוא יהיה אחריו.

מתתיהו נוף: יהיה השם, ואחר יהיה כתוב ד"ר לפוליאטריה, וזה בניגוד לנושא שקוראים לו ד"ר כך וכך.

מתתיהו נוף: זה קיים בתקנון וזה דבר שהוא מאוד חשוב.

אריה אלדד: אבל זה נכון גם להיסטוריון.

מתתיהו נוף: פה מדובר על אנשים שעוסקים במקצוע הבריאות.

קריאה: השאלה מה הקונטקסט, אם הקונטקסט הוא באמת בבריאות אז יש טעם במה שאתה אומר.

אריה אלדד: ההצעה של משרד הבריאות, ומה שאילנה מישר אמרה, שהיא מציעה שיהיה כתוב בכל מקרה דוקטור בסוגריים למקצוע, פלוני.

אריה אלדד: באותם בעלי מקצועות בריאות מציע שיהיה כתוב שמו של האדם ולאחר השם, ד"ר לוטרינריה, ד"ר לאוסטיופתיה.

אריה אלדד: השאלה מה כתוב על השלט, מה כתוב בדפי זהב, מה כתוב בפרסומים.

רן כהן: הדבר המהותי הוא מה שאילנה מישר הציעה.

אריה אלדד: ההצעה של משרד הבריאות מקובלת עליי, מקובלת עליך, בואו נתקדם.

שמרית גיטלין-שקד: אילנה, האם תוכלי להעביר לי את הנוסח בכתב.

אילנה מישר: אני אקרא לפרוטוקול, לא מנוסח עד הסוף אבל הרעיון הוא: "בעל תעודה במקצוע בריאות שהוא בעל תואר במקצועו או במקצוע אחר, יציין לאחר המלה "ד"ר" את שם המקצוע בו הוא בעל תואר דוקטור.

אריה אלדד: זה נכנס כסעיף קטן (ז) בסעיף 25.

שמרית גיטלין-שקד: התכוונת לומר בעל תואר תעודה מקצועית שהוא בעל תואר דוקטור.

אריה אלדד: נכון.

שמרית גיטלין-שקד: 26.

שמרית גיטלין-שקד: כללי אתיקה.

שמרית גיטלין-שקד: השר, לאחר התייעצות עם הארגון המקצועי המייצג את המספר הגדול ביותר של בעלי תעודות במקצוע הבריאות ועם הוועדה המייעצת ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, רשאי לקבוע כללי אתיקה מקצועית לבעלי תעודות במקצוע הבריאות; בקביעת כללי אתיקה כאמור רשאי השר להתייעץ עם ארגונים מקצועיים נוספים המייצגים בעלי תעודות במקצוע הבריאות.

שמרית גיטלין-שקד: פרק ח': משמעת.

שמרית גיטלין-שקד: 27.

שמרית גיטלין-שקד: עבירות משמעת.

שמרית גיטלין-שקד: בעל תעודה במקצוע בריאות שעשה אחת מאלה, עבר עבירת משמעת: (1) נהג בדרך שאינה הולמת את המקצוע; (2) גילה חוסר יכולת או רשלנות חמורה בעת עיסוקו במקצוע; (3) הפר הוראה מהוראות סעיפים 22 עד 25 לחוק; (4) הפר כלל מכללי האתיקה המקצועית שנקבעו לפי סעיף 26; (5) הפר הוראה שנתן המנהל לפי סעיף 43; (6) הפר תנאי מהתנאים שעליהם הורה המנהל לפי סעיף 45(ג); (7) הפר הוראה מהוראות לפי חוק זכויות החולה, התשנ"ו–1996‏; (8) הורשע בפסק דין סופי, בישראל או מחוץ לישראל, בעבירה פלילית שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי להיות בעל תעודה במקצוע בריאות.

שמרית גיטלין-שקד: 28.

שמרית גיטלין-שקד: הגשת קובלנה.

שמרית גיטלין-שקד: נוכח היועץ המשפטי למשרד הבריאות, או עורך דין, עובד המדינה, שהוא הסמיך לכך (בחוק זה – תובע), כי יש ראיות לכאורה לכך שבעל תעודה במקצוע בריאות עבר עבירת משמעת, יגיש נגדו קובלנה לוועדת המשמעת.

שמרית גיטלין-שקד: 29 ועדת משמעת.

שמרית גיטלין-שקד: (א) השר ימנה ועדת משמעת לכל אחד ממקצועות הבריאות.

שמרית גיטלין-שקד: (ב) ועדת משמעת תדון ותחליט בקובלנות שהוגשו לה לפי סעיף 28.

שמרית גיטלין-שקד: (ג) בכל ועדת משמעת יהיו שלושה חברים, ואלה הם: (1) משפטן הכשיר להתמנות כשופט של בית משפט שלום, והוא יהיה היושב ראש; (2) בעל תעודה במקצוע הבריאות, שהוא עובד המדינה; (3) בעל תעודה במקצוע הבריאות, שאינו עובד המדינה.

שמרית גיטלין-שקד: (ד) השר ימנה ממלאי מקום לחברי ועדת המשמעת.

רן כהן: מקצוע הבריאות זה בכל בעל תעודה במקצוע הבריאות?

שמרית גיטלין-שקד: כן, זה שם כוללני לכל מי שיקבל תעודה במקצוע.

אריה אלדד: גם כאן כמו שאמרנו לגבי הוועדה המייעצת, במידה ואין עובד מדינה שהוא בעל תעודה באותו מקצוע בריאות יתמנו בעלי נסיון וותק מתאים.

אריה אלדד: לגבי סעיף קטן 29(ג)(2) ההסתייגות תהיה ובמידה ואין עובד מדינה כפי שכתבנו בסעיף על הוועדה המייעצת.

אריה אלדד: 30.

אריה אלדד: כהונת חברי ועדת המשמעת.

אריה אלדד: השר רשאי לקבוע הוראות לעניין כהונתם של חברי ועדת המשמעת, לרבות לעניין דרכי מינוים, סייגים למינוי, תקופת כהונתם ופקיעתה.

אריה אלדד: 31.

אריה אלדד: פסילת חבר ועדת משמעת 31.

אריה אלדד: (א) תובע או נקבל רשאים לבקש שחבר ועדת המשמעת יפסול את עצמו מלישב בדין אם קיימות נסיבות שיש בהן כדי ליצור חשש ממשי למשוא פנים בבירור הקובלנה.

אריה אלדד: (ב) לא תיטען טענת פסלות כאמור בסעיף קטן (א) אלא בתחילת הדיון או מיד לאחר שנודע לתובע או למקבל עילת הפסלות.

אריה אלדד: (ג) נטענה טענת פסלות נגד חבר ועדת המשמעת, יחליט בה חבר ועדת המשמעת לאלתר ולפני שוועדת המשמעת תיתן כל החלטה אחרת.

אריה אלדד: (ד) על החלטת חבר ועדת המשמעת בעניין פסלות, רשאים תובע או נקבל לערער לפני בית משפט המחוזי בתוך 15 ימים מיום המצאת ההחלטה.

אריה אלדד: שאלת הבהרה, 31 (ג) נטענה טענת פסלות נגד חבר ועדת המשמעת, הוא בעצמו צריך להחליט, יחליטו בה חברי.

אריה אלדד: זה לא הגיוני שהוא יחליט לגבי עצמו.

שמרית גיטלין-שקד: הוא מחליט קודם כל אם הוא מקבל.

אריה אלדד: ההחלטה הסופית צריכה להיות של הוועדה.

שמרית גיטלין-שקד: מה שקורה לגבי השופטים כשהם מבקשים פסלות שופט - - - אפשר לקבוע שכל ועדת המשמעת תקבל את ההחלטה.

שמרית גיטלין-שקד: 32.

שמרית גיטלין-שקד: סדרי עבודת ועדת המשמעת (א) המניין החוקי בישיבות ועדת המשמעת הוא כל חבריה.

שמרית גיטלין-שקד: (ב) החלטות ועדת המשמעת יתקבלו ברוב קולות חבריה.

שמרית גיטלין-שקד: (ג) ועדת המשמעת תקבע את סדרי עבודתה, ככל שלא נקבעו לפי חוק זה.

שמרית גיטלין-שקד: 33.

שמרית גיטלין-שקד: הדיון בוועדת המשמעת.

שמרית גיטלין-שקד: (א) דיון משמעתי יתנהל בפני התובע והנקבל, אך ועדת המשמעת רשאית לנהל דיון שלא בפני הנקבל אם הוא מיוצג על ידי עורך דין ועורך דינו התייצב במקומו, או אם הנקבל נעדר מישיבה בלא הצדק סביר, לאחר שהוזהר שאם ייעדר בלא הצדק סביר רשאית הוועדה לדון בעניינו שלא בפניו.

שמרית גיטלין-שקד: (ב) ועדת משמעת תדון בדלתיים סגורות, אלא אם כן קבעה אחרת.

שמרית גיטלין-שקד: (ג) על דיון בדלתיים סגורות כאמור בסעיף זה יחולו ההוראות לעניין איסור פרסום לפי סעיף 70 לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ"ד–1984, לפי העניין ובשינויים המחויבים.

שמרית גיטלין-שקד: 34.

שמרית גיטלין-שקד: סמכויות עזר.

שמרית גיטלין-שקד: לוועדת משמעת יהיו כל הסמכויות הנתונות לוועדת חקירה לפי סעיפים 9 עד 11 ו-27(ב) לחוק ועדות חקירה, התשכ"ט–1968; לעניין סעיף 11(ג) לחוק האמור תימסר ההודעה בכתב לנשיא בית משפט מחוזי, והסמכות לבטל את הקנס או להפחיתו תהיה מסורה לו או לשופט אחר של בית המשפט המחוזי שהנשיא קבע.

שמרית גיטלין-שקד: 35.

שמרית גיטלין-שקד: סדרי דין וראיות (א) שר המשפטים, לאחר התייעצות עם השר, יקבע את סדרי הדין לפני ועדת המשמעת; כל עוד לא הותקנו תקנות, או בעניין שלא נקבעה לגביו הוראה בתקנות, תפעל הוועדה בדרך הנראית לה כצודקת וכמועילה ביותר.

שמרית גיטלין-שקד: (ב) ועדת משמעת אינה כפופה לדיני הראיות, למעט דיני ראיות חסויות וחסינות עדים כאמור בפרק ג' לפקודת הראיות [נוסח חדש], התשל"א–1971, אלא במידה שהדבר נקבע בתקנות שהתקין שר המשפטים לאחר התייעצות עם השר.

שמרית גיטלין-שקד: 36.

שמרית גיטלין-שקד: פסק דין במשפט פלילי.

שמרית גיטלין-שקד: הממצאים והמסקנות בהכרעת הדין שבפסק דין סופי במשפט פלילי המרשיע את הנקבל, יראו אותם כמוכחים בהליך המשמעתי נגד אותו נקבל.

שמרית גיטלין-שקד: אמצעי משמעת 37.

שמרית גיטלין-שקד: מצאה ועדת המשמעת כי הנקבל עבר עבירת משמעת, רשאית היא להטיל עליו אחד או יותר מאמצעי המשמעת הבאים: (1) התראה; (2) נזיפה; (3) קנס בשיעור שלא יעלה על הקנס הקבוע בסעיף 61(א)(1) לחוק העונשין;

רן כהן: מה גובה הקנס שם?

שמרית גיטלין-שקד: 12,900 שקלים.

שמרית גיטלין-שקד: (4) התליית התעודה עד להשתתפות בתכנית הכשרה או בהשתלמות מקצועית שקבעה ועדת המשמעת; (5) התליית התעודה לתקופה שתקבע ועדת המשמעת; (6) ביטול התעודה.

שמרית גיטלין-שקד: 38.

שמרית גיטלין-שקד: אמצעי משמעת על-תנאי.

שמרית גיטלין-שקד: (א) החליטה ועדת המשמעת על התליית תעודה לפי הוראות סעיף 37(5), רשאית היא להורות בהחלטתה שההתליה תהא על תנאי.

שמרית גיטלין-שקד: (ב) נקבל שהוחלט לנקוט נגדו אמצעי של התליה על תנאי, לא תינקט נגדו התליה כאמור אלא אם כן עבר, בתוך תקופה שנקבעה בהחלטת ועדת המשמעת (בסעיף זה – תקופת התנאי), אחת מעבירות המשמעת שקבעה הוועדה בהחלטתה (בסעיף זה – עבירת משמעת נוספת) וועדת המשמעת מצאה, בתוך תקופת התנאי או לאחריה, שהנקבל עבר עבירת משמעת נוספת כאמור.

שמרית גיטלין-שקד: (ג) תקופת התנאי תימנה מיום מתן החלטת ועדת המשמעת בדבר ההתליה על תנאי, אלא אם כן הורתה ועדת המשמעת אחרת.

שמרית גיטלין-שקד: 39.

שמרית גיטלין-שקד: העמדה של החלטת ועדת המשמעת בקובלנה לעיון הציבור.

שמרית גיטלין-שקד: (א) מצאה ועדת המשמעת כי הנקבל עבר עבירת משמעת והחלטתה הפכה סופית, יעמיד המנהל את דבר החלטת ועדת המשמעת בקובלנה בציון שמו של הנקבל לעיון הציבור באתר האינטרנט של משרד הבריאות ובכל דרך נוספת שיורה ויאפשר למעוניינים בכך לקבל העתק ממנה, אלא אם כן הורתה ועדת המשמעת אחרת, מטעמים מיוחדים שיירשמו על ידה.

שמרית גיטלין-שקד: (ב) מצאה ועדת המשמעת כי הנקבל לא עבר עבירת משמעת, והחלטתה הפכה סופית, יעמיד המנהל לעיון הציבור באתר האינטרנט של משרד הבריאות ובכל דרך נוספת שיורה את נוסח ההחלטה שוועדת המשמעת התירה לפרסום ויאפשר למעונינים בכך לקבל העתק ממנה; ועדת המשמעת תקבע את הנוסח שיותר לפרסום, תוך עילום שם הנקבל והשמטת פרטים שיש בהם כדי לזהותו, אלא אם כן הורתה אחרת מטעמים מיוחדים שיירשמו על ידה; לבקשת הנקבל, תפרסם הוועדה את החלטתה בציון שמו.

שמרית גיטלין-שקד: (א) היה לוועדת המשמעת יסוד סביר להניח שבעל תעודה עבר עבירת משמעת או שהוגש נגדו כתב אישום בעבירה פלילית כאמור בסעיף 27(8) (בסעיף זה – עבירה), רשאית היא להתלות את התעודה שברשותו עד לסיום ההליכים בפניה או עד למועד מוקדם יותר שקבעה, אם סברה כי בהתחשב במהותה, בחומרתה או בנסיבותיה של העבירה, ההגנה על הציבור מחייבת להתלות את התעודה שברשותו.

שמרית גיטלין-שקד: (ג) ועדת המשמעת לא תתלה תעודה כאמור בסעיף קטן (א), אלא לאחר שנתנה לבעל התעודה הזדמנות לטעון את טענותיו.

שמרית גיטלין-שקד: 41.

שמרית גיטלין-שקד: ערעור.

שמרית גיטלין-שקד: (א) התובע והנקבל רשאים, בתוך 45 ימים מיום המצאת החלטת ועדת המשמעת לפי סעיפים 37 עד 40, לערער עליה לפני בית המשפט המחוזי; אין בהגשת הערעור כדי למנוע או לעכב ביצוע החלטת ועדת המשמעת שעליה הוגש הערעור, זולת אם נקבע אחרת על ידי בית המשפט המחוזי או על ידי ועדת המשמעת.

שמרית גיטלין-שקד: (ב) על החלטת בית המשפט המחוזי ניתן לערער לבית המשפט העליון, אם ניתנה רשות לכך בגוף ההחלטה או מאת שופט של בית המשפט העליון.

שמרית גיטלין-שקד: 42.

שמרית גיטלין-שקד: שיפוט פלילי ומשמעתי .

שמרית גיטלין-שקד: הרשעה או זיכוי בפלילים אינם מונעים נקיטת אמצעי משמעת בשל אותו מעשה או מחדל, ונקיטת אמצעי משמעת או זיכוי בהליך לפי פרק זה או לפי כל דין אינם מונעים אישום בפלילים.

שמרית גיטלין-שקד: פרק ט': פיקוח על בעלי תעודות במקצועות הבריאות 43.

שמרית גיטלין-שקד: פיקוח (א) בעל תעודה במקצוע בריאות יהיה נתון לפיקוחו של המנהל.

שמרית גיטלין-שקד: (ב) (1) המנהל רשאי ליתן הוראות מקצועיות והוראות הנוגעות לדרכי פעולתו של בעל תעודה במקצוע בריאות כדי להבטיח את מקצועיות הטיפול הניתן על ידו ואת בריאותם של המטופלים, לרבות הוראות לעניין נסיבות שבהן תחול חובה על בעל תעודה להפנות מטופל לרופא בטרם יתחיל בטיפול או ימשיך בו; הוראות מקצועיות יינתנו לאחר התייעצות עם הוועדה המייעצת.

שמרית גיטלין-שקד: (2) הוראות לפי פסקה (1) יועמדו לעיון הציבור במשרד הבריאות, באתר האינטרנט של משרד הבריאות ובכל דרך נוספת שיורה המנהל.

שמרית גיטלין-שקד: (ג) המנהל, לאחר התייעצות עם הוועדה המייעצת, רשאי לדרוש מבעלי תעודות במקצוע הבריאות להשתתף בתכניות הכשרה או בהשתלמויות מקצועיות בתחום עיסוקם.

שמרית גיטלין-שקד: (ד) המנהל רשאי לדרוש מבעל תעודה במקצוע בריאות לדווח לו על פרטים שקבע, ולמסור לו כל מידע או מסמכים הדרושים לו לפיקוח לפי חוק זה.

אריה אלדד: אם הוא לא משתתף בהכשרה, איזה סנקציות יש לנו – זאת עבירת משמעת.

אריה אלדד: 44.

אריה אלדד: דיווח בעל תעודה במקצוע בריאות ידווח למנהל ללא דיחוי אם חדל להתקיים בו תנאי מן התנאים למתן תעודה במקצוע בריאות, לרבות תנאי בעניין כשירות רפואית, או אם נתקיים בו תנאי שבשלו המנהל או ועדת המשמעת רשאים לבטל את התעודה שברשותו או להתלותה.

יאיר גניגר: לגבי סעיף 43 בסעיף (ג) לגבי נושא של הכשרה במקצועות שלא נלמדים בארץ, אין בארץ אפשרות כל כך.

אריה אלדד: המנהל רשאי.

אריה אלדד: הוא לא חייב לחייב אותך בתכנית הכשרה אם לא מלמדים בארץ, הוא רשאי.

אריה אלדד: במקצוע מסוים מתפתח תחום שהוא מתקדם והוא רוצה שכל העוסקים במקצוע יעודכנו בטיפול במיכשור מסוים הוא רשאי, זה לא חייב.

רן כהן: אם טובת המטופלים תדרוש את זה, אז זה בסדר גמור.

אריה אלדד: נכון, צודקת היועצת המשפטית, יכול להיות שהוא ירצה שתעבור הכשרה בתחום שהוא לא התחום שלך, למשל סדנת החייאה.

אריה אלדד: להגיש עזרה ראשונה למטופל שנפל או שסובל מדום לב במרפאה, אז פעולות החייאה בסיסיות יכול להיות שהמנהל יחליט שכל בעל מקצוע הוא רוצה שיהיה מסוגל לתת אותו.

שמרית גיטלין-שקד: 45.

שמרית גיטלין-שקד: כשירות רפואית (א) היה למנהל חשש סביר שבעל תעודה במקצוע בריאות חלה במחלה מסכנת, רשאי הוא לדרוש מבעל התעודה להתייצב בפני ועדה רפואית שמינה, שיהיו חברים בה שלושה רופאים בעלי ידע ומומחיות בעניין הנדון בפניה, ולהיבדק בכל בדיקה רפואית שקבעה הוועדה.

שמרית גיטלין-שקד: (ב) המנהל והוועדה הרפואית רשאים לדרוש מכל אדם מידע המצוי בידיו לעניין מצבו הרפואי של בעל תעודה במקצוע בריאות לצורך מילוי תפקידם לפי סעיף זה.

שמרית גיטלין-שקד: (ג) קבעה הוועדה הרפואית כי בעל תעודה במקצוע בריאות אינו כשיר לעסוק במקצוע הבריאות, לתקופה או לצמיתות, או כי הוא כשיר לעסוק במקצועו בתנאים שקבעה, יורה המנהל על ביטול התעודה, על התלייתה או על התנייתה בתנאים שקבעה הוועדה הרפואית, לאחר שנתן לבעל התעודה הזדמנות לטעון את טענותיו בתוך זמן סביר.

שמרית גיטלין-שקד: (ד) סירב בעל תעודה במקצוע בריאות להתייצב בפני הוועדה הרפואית, או סירב להיבדק בבדיקה שקבעה, בתוך זמן סביר שקבעה הוועדה, רשאי המנהל להתלות את התעודה שברשותו כל עוד לא מילא אחר הדרישות האמורות, לאחר שנתן לבעל התעודה התראה על כך בכתב.

שמרית גיטלין-שקד: (ה) לצורך מילוי תפקידיה, יהיו לוועדה הרפואית הסמכויות הנתונות לוועדת המשמעת לפי סעיף 34.

שמרית גיטלין-שקד: 46.

שמרית גיטלין-שקד: ביטול תעודה שניתנה על סמך מידע כוזב.

שמרית גיטלין-שקד: המנהל רשאי לבטל תעודה במקצוע בריאות לאחר שנתן לבעל התעודה הזדמנות לטעון את טענותיו, אם מצא כי התעודה ניתנה לו על סמך מידע כוזב.

שמרית גיטלין-שקד: פרק י': עונשין והוראות כלליות 47.

שמרית גיטלין-שקד: עונשין.

שמרית גיטלין-שקד: העושה אחד מאלה, דינו – מאסר שנה או הקנס האמור בסעיף 61(א)(2) לחוק העונשין: (1) משתמש בתואר המנוי בטור ב' בתוספת השלישית או בכל תואר הדומה לתארים אלה עד כדי להטעות, והוא אינו בעל תעודה במקצוע בריאות המנוי באותו פרט, בטור א' בתוספת השלישית, בניגוד להוראות סעיף 4(א); (2) מציג את עצמו או את מי שפועל מטעמו כעוסק במקצוע בריאות המנוי בטור א' בתוספת השלישית, והוא או מי שפועל מטעמו, לפי העניין, אינו בעל תעודה באותו מקצוע בריאות, בניגוד להוראות סעיף 4(ב); (3) עושה פעולה שיוחדה בתוספת השניה לבעל תעודה במקצוע בריאות מסוים, והוא אינו בעל תעודה באותו מקצוע בריאות, בניגוד להוראות סעיף 5(א); (4) מתחזה לבעל תעודה במקצוע בריאות מסוים או משתמש בתואר או בכינוי שמשתמע מהם שהוא בעל תעודה במקצוע בריאות מסוים, והוא אינו בעל תעודה באותו מקצוע בריאות, בניגוד להוראות סעיף 6; (5) מעסיק אדם שאינו בעל תעודה במקצוע בריאות, בניגוד להוראות שקבע השר לפי סעיף 7; (6) משתמש בתואר מומחה בתחום מומחיות שנקבע לפי סעיף 16, או מציג את עצמו כבעל מומחיות בתחום כאמור, והוא אינו בעל תעודת מומחה באותו תחום מומחיות, בניגוד להוראות סעיף 16.

שמרית גיטלין-שקד: 48.

שמרית גיטלין-שקד: הוראות מיוחדות לעניין קלינאי תקשורת.

שמרית גיטלין-שקד: המנהל רשאי להעניק למי שהוא בעל תואר אקדמי ראשון או שני בהפרעות שפה ודיבור או בהפרעות שמיעה שניתן על ידי מוסד להשכלה גבוהה בחוץ לארץ, והוכר על ידו בהתאם להוראות סעיף 11, תעודת קלינאי תקשורת המוגבלת לתחום הפרעות שפה ודיבור או לתחום הפרעות שמיעה, לפי העניין, ובלבד שמתקיימים בו התנאים הקבועים בסעיף 8, בשינויים אלה:

שמרית גיטלין-שקד: בפרט 3 לתוספת הראשונה, בטור ב', בפסקה (1), במקום "תואר אקדמי ראשון בהפרעות בתקשורת" יקראו "תואר אקדמי ראשון או שני בהפרעות שפה ודיבור" או "תואר אקדמי ראשון או שני בהפרעות שמיעה", לפי העניין; בתעודה כאמור יקבע המנהל את הפעולות הייחודיות שבהן רשאי בעל התעודה לעסוק.

אריה אלדד: הסעיף הזה לא רלבנטי לדיון הזה, לדעתי אפשר למחוק אותו.

שמרית גיטלין-שקד: לא מוחקים, זה החוק הקיים.

אילנה מישר: הסעיף הזה בוודאי לא רלבנטי, אבל הבעיה היא שהוא בא לפתור קיימת גם לגבי המקצועות בטיפול בהבעה, ביצירה, שיכול להיות שבארץ זה השם התואר, אבל מישהו שלומד בחו"ל לומד את הטיפול בתת המקצועות, למשל רק בהבעה, אז יש צורך גם כן כאן לתת את התעודה המגובלת לתחום - - -

שמרית גיטלין-שקד: טענה מאוד חשובה, כיוון שעדיין לא קבענו את התנאים הבסיסיים אז אולי נחזור לזה אחרי שנקרא את התנאים ואז נראה אם באמת אם אנשים שבאים מחו"ל מה אנחנו יכולים לתת להם במקום.

אריה אלדד: אני מזכיר לך שסעיף 48 נולד בחוק המקורי ברוורס, כלומר אחרי שגמרנו וראינו שיש בעיה אז חזרנו ושתלנו את הסעיף הרלבנטי הזה.

אריה אלדד: יכול להיות שיוולד כאן עוד סעיף שרלבנטי למקצוע אחר.

שמרית גיטלין-שקד: 49.

שמרית גיטלין-שקד: ביצוע ותקנות.

שמרית גיטלין-שקד: (א) השר ממונה על ביצוע חוק זה, והוא רשאי, באישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, להתקין תקנות בכל עניין הנוגע לביצועו, לרבות הוראות בדבר אגרות בעד בקשה לקבלת תעודה במקצוע בריאות, בעד בחינות שקבע המנהל ובעד תכניות הכשרה והשתלמויות מקצועיות.

שמרית גיטלין-שקד: (ב) השר, באישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, יתקין תקנות לעניין הצגת תעודה במקצוע בריאות על ידי בעל התעודה במקום עיסוקו, לפי כללים ותנאים שקבע.

שמרית גיטלין-שקד: סעיף 50 אני לא חושבת שהוא רלבנטי, תיקון חוק המקרקעין, נותני סמכות לפזיותרפיסט ולמרפא בעיסוק לתת איזשהו אישור שבעל מוגבלות צריך התאמה מסויימת - - -

אריה אלדד: יש דברים שאדם צריך להביא תעודה מפזיותרפיסט או ממרפא בעיסוק כדי שיהיה מותר לעשות מעלית.

רן כהן: למה זה לא רלבנטי?

שמרית גיטלין-שקד: סך הכל לא נכנסנו להסדר עצמו.

שמרית גיטלין-שקד: אלא מה שאמרנו, מי זה פזיותרפיסט, מי זה מרפא עיסוק, זה פיזיותרפיסט שקיבל תעודה, לא נכנסנו לתוכן העניין.

שמרית גיטלין-שקד: לגבי סעיף 51 קיבלנו הערה של משרד החינוך אם הוא רוצה לייצג את עצמו.

לאה שקד: מאחר וחוק חינוך מיוחד נחקק ב-1988 הוא השתמש בשפה שהיא קצת אנכרוניסטית היום ולא תיקנו את זה, מופיעים טיפולים פרא-רפואיים ואנחנו בהזדמנות זאת מבקשים להשתמש בשפה אחידה במקצועות הבריאות ולהוסיף מאחר ובחוק חינוך מיוחד מוזכרים רק שלושת המקצועות המוסדרים כבר, חינוך תקשורת רפואית ועיסוק בפזיותרפיה ומאחר ומשרד החינוך מעסיק קבוצה מאוד גדולה של מטפלים ביצירה והבעה, אנחנו מבקשים לציין את זה מפורשות.

אריה אלדד: את רוצה לעשות תיקון עקיף לחוק חינוך מיוחד.

לאה שקד: ממילא יש תיקון עקיף לחוק חינוך מיוחד.

אריה אלדד: אבל הם לא רשומים בו.

אריה אלדד: את רוצה להוסיף עכשיו בחוק חינוך מיוחד מקצועות נוספים.

אריה אלדד: אני מציע שתעשי את זה למליאת הוועדה או לקראת קריאה שנייה ושלישית ולא לקריאה הראשונה.

לאה שקד: אדוני היושב ראש, זה מופנה אליך.

אריה אלדד: זה לא יכול להיות מופנה אליי, זה רק לחבר הכנסת כהן.

רן כהן: למה?

אריה אלדד: הסוגיה היא כזאת.

אריה אלדד: בחוק לא רשומים מקצועות שרשומים בחוק הזה.

אריה אלדד: יש שם פיזיותרפיה, ריפוי בעיסוק.

אריה אלדד: מבקשים נציגי משרד החינוך לעשות באמצעותנו תיקון עקיף בחוק חינוך מיוחד, להוסיף בו מקצועות שאינם מנויים בו היום, זאת שאלה ראויה והתייחסות.

אריה אלדד: השאלה אם אנחנו צריכים עכשיו להתעכב לקראת הקריאה הראשונה של החוק הזה על הסוגיה הזאת שהיא סוגיה עקרונית ויש עליה התנגדויות ואני יודע שהפסיכולוגים מתנגדים.

שמרית גיטלין-שקד: מה שעשינו בחוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות, הלכנו לרשימה של חוקים שבהם מוזכרים בעלי המקצועות שאותם הסדרנו.

שמרית גיטלין-שקד: לדוגמה, אם בחוק ביטוח בריאות ממלכתי יש הפנייה לטיפולי פיזיותרפיה, אמרנו בסדר, טיפולי פיזיותרפיה יינתנו על ידי מישהו פיזיותרפיסט, אם בחוק חינוך מיוחד היתה הפנייה לטיפולי ריפוי בעיסוק, אמרנו טיפולי הריפוי והעיסוק שניתנים לפי חוק מיוחד, יינתנו רק על ידי מרפא בעיסוק.

שמרית גיטלין-שקד: כבר אז באותו שלב בדיון היו אנשים שלא נכללו בחוקים אבל ביקשו שאנחנו נכניס אותם לתוך החוק.

שמרית גיטלין-שקד: כלומר, אם היום הסל בחינוך מיוחד מדבר על פיזיותרפיה, ריפוי בדיבור, אמרו תוסיפו גם את ההצעה של התזונאים.

קריאה: לא, תזונאים לא הופיעו חד משמעית.

שמרית שקד: היתה הצעה, יכול להיות שלא בחוק הזה של בעלי מקצועות שלא רשומים בתוך החוקים להיווסף אל תוך החוקים.

שמרית שקד: אז היתה התנגדות של הוועדה ואמרו אנחנו לא משנים את החוק.

שמרית שקד: סל שירותים שקיים בחוק אנחנו רואים שהוא יינתן על ידי מטפלים.

רן כהן: אני מציע לקבל את עמדתך.

רן כהן: תרצו להביא את זה לאחר מכן או בתיקון ישירות של חוק חינוך מיוחד, או לקראת קריאה שנייה ושלישית ונדון בזה.

רענן הר-זהב: עלולה להיות בעיה בשני מישורים.

רענן הר-זהב: למעשה, משתמשים בחוק כדי להכליל את הקבוצה שמטפלת בהבעה ויצירה בתוך החוק.

רענן הר-זהב: החשש הוא שאם לא תכניסו את זה פה, אז הם לא יוכלו לעשות את זה.

לאה שקד: לא, זה לא מדויק.

לאה שקד: נאמר בכל טיפול אחר שהשר יקבע בתקנות.

לאה שקד: זאת אומרת אנחנו כן מעסיקים קבוצה מאוד גדולה.

אריה אלדד: אני מציע שבתקנות שלכם יהיה כתוב: "לא יעסיק השר, או השר מעסיק רק אנשים במקצועות בריאות שהם בעלי תעודה על פי חוק.

שמרית גיטלין-שקד: הם רוצים לתקן את הסל.

אריה אלדד: הסל לא יכול להיות שייך לנו.

שמרית גיטלין-שקד: הרחבתם את הסל הזה בתקנות?

לאה שקד: לחוק חינוך מיוחד אין תקנות בכלל, זה כבר צרה מסוג אחר.

לאה שקד: אבל מאחר והחוק מדבר מפורשות על שלושת מקצועות – קלינאות תקשורת, ריפוי בעיסוק ופיזיותרפיה, והחוק אומר וכל מקצוע אחר - -

אריה אלדד: שיקבע השר בתקנות.

אריה אלדד: אז כאשר השר יקבע בתקנות, שיעלה רצון מלפניו אז שיקבע שהוא נותן את התקנות האלה רק למישהו בעל תעודה.

שמרית גיטלין-שקד: סליחה, הם מבקשים שנתקן את חוק חינוך מיוחד.

לאה שקד: החשש שלנו הוא כזה, שמאחר ואנחנו מעסיקים את היצירה וההבעה, שמישהו יטעה והוא יקרא לעצמו מטפל ביצירה בהבעה.

לאה שקד: משרד החינוך שהוא גוף מרכזי יעסיק אותו מבלי שייאמר מפורשות, זה החשש שלנו.

אריה אלדד: אז תקבעו תקנות.

אריה אלדד: זה משהו שמונח בחצר שלכם, אני לא רואה למה צריך לתקן את החוק הזה כדי לתקן את הסל שלכם.

אריה אלדד: כל החוק הוא חוק קיים, היום אנחנו רק בודקים מה צריך לתקן בו כדי לאשר מקצועות חדשים.

רענן הר-זהב: הבקשה היא לעשות התאמה שסעיף 51 פה יהיה זהה למקצועות החדשים.

מוטי מקמורי: הנושא הוא כזה עד כמה שאני מבין.

מוטי מקמורי: חוק חינוך מיוחד אוסר להעסיק במסגרת חינוך מיוחד מי שאין לו בעצם תעודת הסמכה, אם כי תעודת הסמכה בהוראה או תעודת הסמכה לגבי סל שחר מה שנקרא, אסור להעסיק בעצם על פי חוק חינוך מיוחד מטפלים שאין להם הסכמה, לכן עד כמה שאני מבין ד"ר לאה שקד צודקת, היום בעצם אם לא ההסמכה או המקצוע המופיע כאן בסעיף הזה, אלו בעצם סימוכין גם לחוק חינוך מיוחד.

רן כהן: השאלה אם אפשר ד"ר שקד שאתם תביאו נוסח לקריאה שנייה ושלישית.

לאה שקד: הבאנו נוסח.

רן כהן: הוועדה אומרת שהיא תדון בזה לקריאה שנייה ושלישית והוא לא עומד בסתירה משמעותית לחלק מהחוק אז אין בעיה.

שמרית גיטלין-שקד: סעיף 52 אין צורך לקרוא, אלא אם כן מישהו חושב שצריך לתקן גם כן את החוק.

שמרית גיטלין-שקד: לגבי תיקון חוק זכויות החולה, אני משערת שיש צורך לעשות תיקון דומה לתיקון שעשינו בסעיף 53 גם לגבי המקצועות שמוסדרים בהצעה זאת.

שמרית גיטלין-שקד: כלומר, לעשות תיקון דומה בחוק זכויות החולה.

שמרית גיטלין-שקד: יש לנו פה אוסטיופת, כירופרקטור, מטפל בהבעה ויצירה, פודיאטר, קרימינולוג קליני, רנטגנאי.

אריה אלדד: חברים, יהיה כתוב רנטגנאי, תבואו, תשבו ותחשבו אם אתם רוצים שם אחר אנחנו נדון בו בקריאה שנייה ושלישית.

אריה אלדד: אתם רוצים להוסיף תוספת תואר.

אריה אלדד: שורש המחלוקת שזה לא הכל רנטגן יש כאלה שזה אולטרסאונד.

אריה אלדד: לגבי הוראות המעבר יידונו לקראת קריאה שנייה ושלישית, אנחנו לא עוסקים עכשיו בפרטים, לא יודעים כמה זמן זה יקח, אין טעם שנתחיל לקבוע עכשיו עקרונות.

אריה אלדד: יכול להיות שנגמור את החוק הזה בעוד שנה או בעוד חצי שנה או בעוד שלוש שנים.

אריה אלדד: אני לא יודע מה תעשה הכנסת הבאה.

אריה אלדד: לפיכך הוראות המעבר שמטבע בריאתן הן הוראות שבאות להכשיר את דור המדבר, נעסוק בהן בפירוט בקריאה השנייה והשלישית.

אריה אלדד: נקבל את העקרונות שנקבעו להוראות המעבר לגבי ארבעת המקצועות הראשונים, במידה ונצטרך שינויים כאלה ואחרים לכל מקצוע ומקצוע, נעסוק בהם לקראת קריאה שנייה ושלישית.

אריה אלדד: עכשיו אנחנו עוסקים בתוספת הראשונה.

אריה אלדד: משרד הבריאות לא העביר טבלה, הרי זה נישמת החוק.

אריה אלדד: המשרד לא מעוניין שנשלים בכנסת הנוכחית את החקיקה הזאת, או שלפחות נקבע אותה במעמד של אפשרות לקיים רצף דיון עליה בכנסת הבאה.

אילנה מישר: באופן עקרוני הטבלה לא מסובכת, למשל לגבי הרנטגנאים אין בעיה מהותית, וכל האחרים זה אותו שטנץ שכבר קיים שיש לו תואר אקדמי פלוס הכשרה מקצועית פלוס בחינות.

אריה אלדד: נקיים דיון של ועדת משנה ביום חמישי על הטבלה.

אריה אלדד: אני מבקש לקבל 24 שעות קודם את הטבלה ממשרד הבריאות כדי שמציעי החוק לפחות ד"ר טיבי ואני נוכל לראות אם היא מקובלת עלינו, במידת האפשר תפיצו אותה לכל הנוגעים בדבר כדי שגם הם יוכלו להתייחס.

רענן הר זהב: אולי אפשר לפרסם באתר של הוועדה.

אריה אלדד: תהיה לנו דיון שלם על הטבלה וההתייחסויות תהיינה במסגרת הדיון.

אריה אלדד: יהיה לנו זמן להליך כפול.

אריה אלדד: צריך לזכור שיש לנו טבלה לקריאה ראשונה, יכולה לעבור שינויים לקריאה שנייה ושלישית, תנו לנו את הטיוטה שלכם לדבר הזה.

אריה אלדד: אני מפנה את משרד הבריאות להצעת החוק הפרטית שלי שעברה בקריאה טרומית, ושם כתוב בתוספת הראשונה טור א, טור ב ריק, שהם תנאי הכשירות, זו עיקר העבודה הנדרשת מכם.

אריה אלדד: טור ג, מהו מה איחוד התואר.

אריה אלדד: עשיתי עבודה טכנית לא יצרתי שום יצירה חדשה נועזת במיוחד.

אריה אלדד: אנחנו מבקשים את תנאי הכשירות בגנטיקה ביו-כימית, בטיפול בהבעה ביצירה, באוסטיופתיה, בכירופרקטיקה וכו', באותם מקצועות שקבענו.

אריה אלדד: בתוספת השנייה יש לנו תיאור מקצוע הבריאות ואיחוד הפעולה ובדומה למה שקבענו בארבעת המקצועות הראשונים התור הזה עדיין נשאר ריק.

אריה אלדד: בארבעת המקצועות הראשונים, פיזיותרפיה, ריפוי בעיסוק, תזונה והפרעות בתקשורת השארנו את הטור ריק ולאחר מחלוקות רבות ודיונים ארוכים, כי הגענו למסקנה שתחומי החפיפה הם כל כך גדולים שלא נוכל להגדיר עיסוק בתחום מסויים שמותר רק לבעל מקצוע אחד.

אריה אלדד: אם לכם יש פעולה מסויימת, טיפול מסוים שלהבנתכם רק לכם ולא לאף אחד אחר מותר לעשות, לצורך העניין הרנטגנאים, הפעלת מכשיר רנגטן, רק טכנאי רנטגן יכול להפעיל מכשיר רנטגן, לא יודע אם מקובל על משרד הבריאות אבל נדמה לי שכן.

אריה אלדד: אבל אם כן כל אחד מהמקצועות ירשום לעצמו אם יש לו פעולות ייחודיות שלהבנתו, ואני מזכיר לכם, את כל שאר המקצועות לא קיבלנו את דרישותיהם.

אריה אלדד: אז רק אם יש דברים שהם בנפשכם שלדע

אריה אלדד: תכם יש שרלטנים שעושים, ואם אתם לא תעשו ותראו שאין לנו חפיפות עם עשרים תחומים אחרים, זה נושא קשה, זה נושא כבד.

אריה אלדד: זה בעצם החלק הייחודי של החוק של המקצועות האלה ביחס לארבעת המקצועות הקודמים, אתם נקראים להכין את הרשימה, משרד הבריאות יכין מבחינתנו אם הוא רואה איזושהי תפיסה כזאת, ובתוספת השלישית יש לנו תחומי מומחיות שאני הצעתי בחוק שלי.

אריה אלדד: דיון ועדת המשנה יתקיים בעזרת השם יתברך והגורמים המוניציפליים ביום חמישי בשעה 10:00.

אריה אלדד: תודה רבה לכולם.