ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 712, 2008-11-05 09:00

ישראל חסון: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

ישראל חסון: על סדר היום ניצול תקציב משרד התקשורת בשנים 2007-2008 והתוכניות לשנת 2009.

ישראל חסון: אני מודה לך, אדוני השר, שהגעת.

ישראל חסון: אני מעביר לך את רשות הדיבור.

אריאל אטיאס: בוקר טוב, אנו שמחים להיות פה היום כדי להציג את עיקרי המדיניות שלנו שמתחלקת לשני עניינים מרכזיים על סדר היום.

אריאל אטיאס: הראשון הוא היעדים שאנו מציבים לעצמנו ולשוק, איך אנו רואים את שוק התקשורת בישראל מבחינת תכנון השקעות, מבחינת רגולציה עתידית, אופק כמה שיותר ארוך לחברות ולמשקיעים.

אריאל אטיאס: ברור שתהיה התייחסות לדוח ועדת גרונאו.

אריאל אטיאס: הנושא הנוסף הוא ההיבטים הצרכניים הן במגזר העסקי והן בפרטי, בדגש על המגזר הפרטי שמטבע הדברים הוא חשוף יותר ובעל כוח שכמעט לא קיים מול החברות.

אריאל אטיאס: יש תחום הדואר, שנעשתה עבודה מקיפה ולראשונה הדואר קיבל רשיון.

אריאל אטיאס: באופן כללי, הצרכנים בישראל מבחינתם תופשים את משרד התקשורת כמי שאמור לשמש להם כתובת אם יש עוולות ותקלות, והם מצפים שננסה לפתור להם את הבעיה.

אריאל אטיאס: פניות ציבור בעניין זה עולים כל הזמן, והנושאים רבים ומגוונים.

אריאל אטיאס: לכן במשוואה שבין החברות לבין הצרכנים בנושאים שעומדים על סדר היום, לפעמים זה נראה נושאים פשוטים – תקנה כזו, תקנה אחרת.

אריאל אטיאס: מאחורי כל תקנה עומד שימוע ארוך שכל החברות משתתפות בו, מאחורי כל שימוע יש הרבה דיונים על המשמעויות שזה עושה לחברות וכמה זה מועיל לצרכנים.

אריאל אטיאס: יש מודעות גבוהה מאוד בצרכנות בכלל, בטח בתחום הסלולרי.

אריאל אטיאס: לעניין השידורים בטלוויזיה, אנו נמצאים בסופה של ועדה שמנכ"ל משרד התקשורת עומד בראשה, במטרה לבחון את שיטת ההסדרה מזיכיונות לרשיונות, בשים לב לרפורמה שהוצגה בממשלה בתחום השידורים בכלל, כבלים ולווין, שידורים נוספים וכל מה שמשתמע מזה.

אריאל אטיאס: אלה שלושת הנושאים המרכזיים שהמשרד עסק ועוסק בהם, ויעסוק בהם ודאי בחודשים הקרובים.

אריאל אטיאס: הנושאים שנמצאים בשימוע לא יכולים להמתין לבחירות, אין סיבה שימתינו, זה לא תלוי בחירות אלא תלוי צרכנים.

אריאל אטיאס: אין שימועים חדשים, לכן אנו מתכוונים לסיימם בהקדם האפשרי.

אריאל אטיאס: אני רואה בעין מאוד מבורכת את שיתוף הציבור שמתייחס לנושאים אלה בחיוב רב.

אריאל אטיאס: המועצה לצרכנות עוקבת אחרינו ומדי פעם נותנת לציבור את נקודת המבט שלהם.

אריאל אטיאס: לפעמים דברים שאנו לא אמורים לעשות, הם עושים אותם, אך יש שיתוף פעולה בין משרדי התמ"ת והתקשורת בנושא הזה, זה לא בגלל שאנו מאותה מפלגה, אם כי זה עוזר.

אריאל אטיאס: הנושא שמדבר אל הצרכנים, אנו מייחסים לו חשיבות, זה נמצא על סדר היום של המשרד, ואני חושב שימשיך להיות על סדר היום של המשרד.

אריאל אטיאס: אני מציע שהמנכ"ל יירד לפרטים.

מרדכי מרדכי: בוקר טוב לכולם.

מרדכי מרדכי: אני רוצה לתת דין וחשבון על הניצול התקציבי.

מרדכי מרדכי: המשרד שלנו שונה מכל המשרדים.

מרדכי מרדכי: תקציב המשרד, חוץ מזה שהוא מאוד נמוך, זה תקציב שרובו ככולו הולך לתשלומי שכר, והחלק האחר להוצאות ארגוניות – תשלומי ארנונה, חנייה ודברים מהסוג הזה.

מרדכי מרדכי: בשנה הזו היתה פריצה בתמיכות לנושא השידורים במועצה לכבלים ולווין שהגדילו במהלך השנה את התקציב.

מרדכי מרדכי: פרט לזה תקציב המשרד לפעולות הוא אפס, כך שכל ריכוז הפעילות של המשרד הוא בנושא הסדרה, פיקוח, אכיפה.

מרדכי מרדכי: בעבר הרחוק המשרד היה גדול, אלפי עובדים.

מרדכי מרדכי: כשבזק הופרטה ושירותי הדואר הפכו לחברה ממשלתית, המשרד הצטמק, מאותה תפיסה שהממשלה רוצה להעביר, שמי שיכול לעשות את העבודות במשק, שיעשה.

מרדכי מרדכי: אני חושב שזה המודל הקלאסי, שהכל נעשה לא דרך המשרד, המשרד הוא הגוף שסדיר ומפקח.

מרדכי מרדכי: תקציב המשרד הוא כ-50 מיליון ש"ח בשנה, תקציב די זעום, כ-150 עובדים.

מרדכי מרדכי: מבחינה ארגונית, המשרד מפוצל היסטורית – שני מוקדים פיזיים: במגדל שלום יושבים כמחצית מהעובדים ובירושלים המחצית השנייה.

מרדכי מרדכי: בתור שכזה, המשרד שלנו לא מבצע פעילות, הוא רק מסדיר ומפקח.

מרדכי מרדכי: המעורבות היא לבדוק את הדברים, את השוק ולראות, היכן שיש כשלי שוק, רק אז להתערב.

מרדכי מרדכי: כל זמן שהעסק זורם, אנו מעדיפים להישאר בצד, לתת לכוחות השוק לפעול, ובסך הכל זה מתנהל מאוד טוב.

מרדכי מרדכי: המשרד מנסה לזהות את הפעילות הנדרשת או את הכשלים ולהתערב במטרה לתקן את המעוות.

מרדכי מרדכי: יש פעילות מאוד עמוסה ושוטפת של המשרד שקשה לכתוב אותה לפעמים על ניירות, כי היא לא פרויקט, אך יש פעילות שוטפת שמעמיסה מאוד על המשרד.

מרדכי מרדכי: נושא התקשורת תופס נפח גם בשוק התצרוכת הפרטית של כל אחד ואחד.

מרדכי מרדכי: לצערנו, כמדיניות כללית איני מרגיש מקופח, במדיניות הרוחבית, יש כל הזמן קיצוצים, והדברים האלה מקבלים ביטוי.

מרדכי מרדכי: כשהשוק הזה מתפתח והכלים שעומדים לרשותנו מצטמצמים, תגובות המשרד הופכות להיות איטיות יותר.

מרדכי מרדכי: השוק כשלעצמו הוא מאוד דינמי ומתפתח, ומצד שני יש לנו קיצוצים כל הזמן.

מרדכי מרדכי: גם אם אנו מנסים להתייעל, זה יוצר פערים.

מרדכי מרדכי: המשרד בעקבות דוחות המבקר וההתארגנות החדשה בממשלה בנושא מערך החירום, אנו משולבים במערך הזה עם כל הרשות הלאומית לחירום, עם פיקוד העורף, דרך החברות.

מרדכי מרדכי: מלחמת לבנון השנייה הוכיחה שהעסק עבד טוב.

מרדכי מרדכי: אנו מרעננים נהלים, מפתחים נהלים, כך שאם חלילה יהיה מצב דומה בעתיד, המערכות יהיו משומנות יותר.

מרדכי מרדכי: אני רוצה להתריע על דוח גרונאו ויישומו.

מרדכי מרדכי: השר הקים ועדה בסמוך לכניסתו למשרד.

מרדכי מרדכי: הוועדה עבדה למעלה משנה, הגישה דוח שנותן המלצה למשרד לעתיד, לגבי איך צריכה להיראות המדיניות בתחום התקשורת.

מרדכי מרדכי: השר אימץ את הדוח הזה בחודש אוגוסט.

מרדכי מרדכי: מאז לא נעשה כלום, כי אין לנו האמצעים לכך.

מרדכי מרדכי: יישום הדוח הזה דורש הרבה משאבים הן בכוח אדם, הן בתקציב.

מרדכי מרדכי: עדיין לא הגענו לסיכומים עם האוצר.

מרדכי מרדכי: אין נדיבות או הבנה לצורכי המשרד גם פה.

מרדכי מרדכי: אמירת האוצר היא: תספגו את זה ממה שיש.

מרדכי מרדכי: לא נוכל לספוג ממה שיש.

מרדכי מרדכי: אם יאלצו אותנו לספוג, אם התגובות שלנו היום, לצערי, הן איטיות בגלל האילוצים האלה, הן יהיו איטיות ביותר.

מרדכי מרדכי: אני רוצה לקוות שיאושר תקציב 2009, בינתיים מפסידים זמן, הגורמים המתקצבים יתעשתו ויבואו לקראת המשרד.

מרדכי מרדכי: מדובר בשמונה תקנים, כשכל המשרד הוא 150 תקנים.

מרדכי מרדכי: מעריכים בכ-4 מיליון ₪ תוספת לקניית שירות יועצים, שייתנו לנו המלצות ליישום הדוח הזה.

מרדכי מרדכי: יש לפניכם עיקרי תפקידי המשרד.

מרדכי מרדכי: תפקיד המשרד הוא לפתח תחרות, לראות היכן יש כשלים, לפתח תקשורת, לדאוג שהתקשורת תהיה אוניברסלית - זו נקודה מרכזית בפעילות שלנו.

מרדכי מרדכי: חברות שעובדות על בסיס כלכלי אוהבות יותר להתמקד באזורי שמנת, פחות בפריפריה.

מרדכי מרדכי: אנו מאוד עומדים על זה ומצליחים, שהשירותים יינתנו לכולם במחירים סבירים.

מרדכי מרדכי: אנו מנסים להיות בנושא התקשורת לא רק ככל הגויים אלא יותר טוב מהגויים, ואנו נמצאים במקום זה הן בפיתוח התקשורת והן במחירים, שהם סבירים ביותר, גם בהשוואה בין לאומית.

מרדכי מרדכי: הפעולות המרכזיות שהיו ב-2008 בפעילות המשרד – אני כולל רק את הדברים המרכזיים – זה הנושא של ניידות המספרים שיצאה לדרך בשלהי 2007, בדצמבר.

מרדכי מרדכי: בחודש חודשיים הראשונים היו קצת חריקות בביצוע, אך זה טבעי – מדובר במהלך מאוד דרמטי טכנולוגית ודרמטי מבחינת פיתוח התחרות.

מרדכי מרדכי: אחרי כשלושה חודשים המערכות למדו מהטעויות ומהכשלים הטכנולוגיים שהיו, והמערכות התייצבו.

מרדכי מרדכי: הדגשנו שאנו לא סופרים את הצלחת הניידות בכמות המעברים, אנו לא מעודדים אף אחד למעבר, כל צרכן יודע לבדוק את ההוצאות שלו ואת השירות שהוא מקבל ולהחליט עם איזו חברה הוא רוצה להתקשר.

מרדכי מרדכי: מבחינתנו, רצינו לתת אופציה כזו.

ישראל חסון: כמה הציבור חסך לעצמו כתוצאה מזה?

אריאל אטיאס: המטרה לא היתה לחסוך כסף אלא לעודד תחרות.

מרדכי מרדכי: מספר חודשים לפני שניידות המספרים נכנסה לתוקף, בדצמבר 2007, כבר כל הסערה בשוק התקשורת בתחום הזה ניכרה, והצרכנים התחילו להרוויח לפני שהתחילה הניידות.

מרדכי מרדכי: את זה אנו יודעים בוודאות, גם מהחברות וגם מהצרכנים, איך החברות הפעילו כל דבר אפשרי כדי לשמר את הלקוחות שלהן.

מרדכי מרדכי: זה אך טבעי.

מרדכי מרדכי: אך נתונים אין לנו.

ישראל חסון: מעניין אותי מה מידת ההצלחה של זה.

אברהם מיכאלי: זה שאזרח חופשי להחליף חברה כרצונו, זה כבר טוב.

מרדכי מרדכי: הצרכנים הרוויחו, איני יודע כמה.

יורם מוקדי: מבחינתנו, הוסף חסם מעבר מאוד משמעותי.

ישראל חסון: לא זו השאלה.

ישראל חסון: הכסף הרי היה צריך להגיע לאן שהוא.

ישראל חסון: השאלה היא אם הוא הגיע לחברה א' או שהוא הגיע לצרכנים.

ישראל חסון: זה נתון שחשוב שיהיה.

ישראל חסון: חשוב לבדוק אותו.

אריאל אטיאס: לא התעסקנו במחירים.

אריאל אטיאס: כמו שאמרנו בקמפיין, רצינו להחזיר את הכוח ללקוח, וזה מה שקרה.

אריאל אטיאס: אין דרך אחרת לשכנע להישאר בחברה מסוימת לבד מהורדת מחיר.

אריאל אטיאס: אנו לא יודעים לכמת את זה בסכומים, לא בדקנו.

מרדכי מרדכי: נושא שני שהיה השנה הזו הוא דוח גרונאו.

מרדכי מרדכי: היתה ועדה ציבורית בראשותו של פרופ' גרונאו שבדקה את שוק התקשורת והמליצה המלצות.

מרדכי מרדכי: השר אימץ אותן, אנו מחכים ליישומו.

מרדכי מרדכי: הנקודות המרכזיות של הדוח הן לפתוח את התחרות, לאפשר לשחקנים בשוק התקשורת להשתמש בתשתיות, בעיקר בתשתית חברת בזק, שהיא המונופול בתקשורת הקווית, לאפשר לשחקנים אחרים ככל שירצו להשתמש במקטעי תשתית.

מרדכי מרדכי: כשזה יהיה, אנו מאמינים שתהיה תחרות והמחירים יירדו.

מרדכי מרדכי: יש לנו ניסיון במגזר השיחות הבין לאומיות, שהיום המחירים הם הרבה יותר סבירים מבעבר, כי נכנסו שחקנים אחרים ויש תחרות.

מרדכי מרדכי: הדוח ממליץ לתת לכולם, בהתניות מסוימות ובהדרגתיות מסוימת, להיות שחקנים, כל אחד יוכל לתת הכל, והתחרות תהיה שלמה.

מרדכי מרדכי: פרויקט אחר שהושלם השנה הוא ADSL ONLY – מעבר לבזק, יכולות חברות אחרות לרכב על התשתית הזו ולספק את השירותים שלהם בנושא האינטרנט.

מרדכי מרדכי: זה פועל, אנו רואים אילו שינויים זה עשה למשק, זה שינוי מבורך, ואנו בטוחים שגם זה יגרום לתחרות.

מרדכי מרדכי: נושא שהגיע לסיומו – נקודת סיום בשבוע שעבר – נושא התחרות בשוק הדואר.

מרדכי מרדכי: חברת הדואר הוקמה לפני כשלוש שנים, היא עבדה בלי רשיון.

מרדכי מרדכי: המשרד נחלץ, נתן לה רשיון לפני כעשרה חודשים, היו הרבה ויכוחים סביב הנושא הזה, גם מול חברת הדואר.

מרדכי מרדכי: היתה ועדה ציבורית שהגישה דוח ועדת שגיא.

מרדכי מרדכי: המשרד נאלץ לתת יחד עם האוצר עם יישום הדוח, לתת חישוק ביטחון לנושא הכלכלי של החברה.

מרדכי מרדכי: נעשו מהלכים משולבים עם האוצר בשנה האחרונה, ולפני שבוע אושרו תעריפים כספיים חדשים בשילוב עוד כמה מהלכים.

מרדכי מרדכי: זה מאפשר לחברות נוספות במשק שרוצות להתחרות בדואר לעשות זאת.

מרדכי מרדכי: זה הולך ומתפתח, וגם פה אנו מאמינים שהתחרות גם תוזיל מחירים ותשפר את השירות לצרכנים.

ישראל חסון: תוכל להוסיף עוד משהו על בנק הדואר?

מרדכי מרדכי: בנק הדואר הוא הגב הכלכלי האיתן של חברת הדואר בכללותה.

מרדכי מרדכי: רוב הפעילות גם באשנבים שנעשית היא פעילות כספית.

מרדכי מרדכי: המשרד היה ער לכך.

מרדכי מרדכי: עמדנו על כך שיהיה קשר הדוק בין שתיהן, שלא יהיה מצב שיהיה נתק, לפני שהחברה מתבססת, שיפרידו את בנק הדואר מחברת הדואר, ואז נושא הדואר יצטרך להתמודד בצורה הרבה יותר קשה על האיזון הפיננסי שלו.

מרדכי מרדכי: לכן בינתיים דאגנו לכך שהפעילויות יהיו משולבות.

מרדכי מרדכי: הכנסנו שירותים נוספים לפעילות בנק הדואר.

מרדכי מרדכי: כל דבר אפשרי שאינו מנוגד לחוק שנדרש על ידי בנק הדואר והוא רוצה לבצע אותו, אישרנו להם.

מרדכי מרדכי: אנו ממשיכים לבדוק עוד דברים שבנק הדואר יוזם כדי לאשר להם כדי להגביר את ההכנסות ולכסות על אובדן הכנסות אחרות.

מרדכי מרדכי: תיקנו כמה עיוותים שהיו בבנק הדואר, הסתכלות מצד אחד מה קורה בשוק הפרטי, בבנקים, ומצד שני לא נעלם לנגד עינינו, שאנו רוצים בנק עם אוריינטציה חברתית בפריסה ארצית, וכל אותם אנשים שלא תמיד יכולים לקבל את השירותים מבנקים, אם זה מקבלי קצבאות למיניהם, חד הוריות וכדומה.

מרדכי מרדכי: מצאנו בחודשים האחרונים בשיתוף עם האוצר וחברת הדואר את האיזונים הנכונים – מצד אחד לתת לדואר להתפתח, לשגשג ולתרום ליציבות הפיננסית של החברה, מצד שני שזה לא יהיה בנק ככל הבנקים, אחרת אין ערך נוסף לזה.

מרדכי מרדכי: היו כמה נושאים צרכניים מרכזיים שביצענו השנה, אחד זה קיצור תקופת ההתחייבות.

מרדכי מרדכי: היתה בדיקה חיצונית של חברה, שהתייחסה גם לנושא הזה.

מרדכי מרדכי: תקופת ההתחייבות במשק היתה 36 חודשים.

מרדכי מרדכי: אחרי המלצת דוח ואחרי שימוע וקשר עם החברות קיצרנו את התקופה הזו ל-18 חודשים.

מרדכי מרדכי: אנו חושבים שזו תקופה סבירה.

מרדכי מרדכי: זה גם מה שנהוג במדינות באירופה - ברוב המדינות תקופת ההתחייבות היא בין 18 ל-24 חודש.

מרדכי מרדכי: נושא צרכני אחר שהסתיים בשבוע שעבר הוא קביעת תעריף אחיד בתקופת ההתחייבות.

מרדכי מרדכי: תקופת ההתחייבות התקצרה ל-18 חודש, מצד שני בכל זאת יש כבילה לצרכן של 18 חודש, ואם הוא יוצא, יש לו קנס.

מרדכי מרדכי: חשבנו שלא נכון שלא תהיה הדדיות, ודרשנו מהחברות שבתקופה הזו של ה-18 חודשים התעריפים יהיו אחידים.

מרדכי מרדכי: לשמחתי, אחת החברות הגדולות, עוד לפני שהוצאנו את המדיניות בשבוע שעבר כבר החלה להנהיג תוכנית כזו.

מרדכי מרדכי: זה דבר נכון, הוגן צרכני, וזה לא עושה שום עוול לחברות הסלולר.

מרדכי מרדכי: נושא אחר שהסתיים זה הפסקת שירות לבקשת מנוי – אנו מקבלים גם היום בנושא הזה לא מעט תלונות מהציבור על משיכת זמן מצד החברות וטריקים שונים עד שממלאים את בקשת הצרכן.

מרדכי מרדכי: פישטנו את הנושא, שאפשר יהיה לעשות את זה בדרכים קלות יותר.

מרדכי מרדכי: חסימת מכשיר סלולרי שנגנב – דאגנו לכך שהחברות יחסמו את המכשירים כשהמכשירים אבדו או נגנבו.

ישראל חסון: לגבי הנושא של תקן אניברסלי למוצרים נלווים לסלולר כמו דיבורית ומטען, חושבים על תקן כזה בעולם?

מרדכי מרדכי: אני לא מכיר.

חיים גרון: אין תקן עולמי כזה, אין פעילות תקינה עולמית כזו.

ישראל חסון: כמה השוק הזה שווה, של המוצרים הנלווים?

חיים גרון: מאות מיליוני דולרים בעולם.

חיים גרון: ובכל זאת, אין אפילו ספק כוח אחיד.

אברהם מיכאלי: אולי זה בכוונה.

ישראל חסון: חשבתי ליצור קשר עם 40 חברי פרלמנט בעולם שיש לי קשר אתם, ולהציע להם להגיש באותו יום בארבעים יום הצעת חוק אחידה בעניין הזה.

ישראל חסון: אני חושב שזה אחת הנישות שזה מסחטת הכסף היותר רצינית בעולם.

ישראל חסון: זה לא בעיה טכנולוגית אלא תעלול מסחרי, זול וסתמי.

ישראל חסון: תחשוב על זה.

מרדכי מרדכי: נושא נוסף שעבר השנה הוא חוק דואר זבל שבא להקל על הטרדות הצרכנים מצד אחד.

מרדכי מרדכי: מצד שני מי שנפגע, יש לו דרך קלה יותר, אם ירצה לתבוע, לקבל פיצוי כספי.

מרדכי מרדכי: הדברים האחרים שהתחלנו לטפל בהם וטרם הושלמו: WIMAX, טכנולוגיה רחבת פס.

מרדכי מרדכי: אנו נמצאים אחרי שימוע.

מרדכי מרדכי: השר יצטרך להקים ועדת מכרזים, לבחור את החברה שתזכה, ולהכניס את הנושא הזה כטכנולוגיה חדישה שתתווסף למה שיש.

מרדכי מרדכי: מדי פעם כותבים בעיתון שבכל העולם זה עובד ורק אצלנו לא.

מרדכי מרדכי: זה לא נכון.

מרדכי מרדכי: לא ידוע לנו שזה עובד במקום אחר בעולם.

מרדכי מרדכי: אנו יחסית במקום טוב מבחינת קידום העניין.

מרדכי מרדכי: נושא נוסף הוא יישום המלצות ועדת גרונאו – התייחסתי לזה, מקווים שיימצא הפתרון ונתחיל ביישום.

מרדכי מרדכי: לגבי מפעילים וירטואליים בנושא הסלולר – יש מי שאומר שאין תחרות, או שהיא לא מספקת בנושא הסלולר.

מרדכי מרדכי: אחת הדרכים להגביר תחרות זה או להקים תשתיות, שזו השקעה מאוד גדולה, וגם תהליכים ארוכים, שלא לדבר על היתרי בנייה וכיוצא באלה.

מרדכי מרדכי: הדרך שקיימת בעולם זה מפעילים וירטואליים שקונים דקות מחברות גדולות ומוכרים או משתמשים בתשתית של חברות סלולר קיימות.

מרדכי מרדכי: אנו מקווים שבחודשים הקרובים יהיה לנו רשיון לעניין זה.

מרדכי מרדכי: אנו אחרי שימוע בנושא גילוי נאות בחשבונות טלפון.

מרדכי מרדכי: בסך הכל, אין שקיפות בחשבונות הקיימים.

מרדכי מרדכי: אנו חושבים שאפשר להביאם בצורה יותר שקופה, ושתהיה יכולת לצרכן ללמוד משהו מהחשבון שלו, ושיהיו לו נתונים פשטניים יותר, שיוכל להשוות ולקבל החלטות רציונליות לטובתו.

מרדכי מרדכי: נושא נוסף שהמשרד עסק בו בשנה זו וכנראה יעסוק בו גם בהמשך הוא סינון של תכנים בלתי הולמים לקטינים באינטרנט.

מרדכי מרדכי: זו הצעת חוק פרטית, לא הצעת חוק של המשרד, והמשרד מעורב בה מאוד.

מרדכי מרדכי: פרויקט אחר שנמצא בשלבים של אחר פרסום מכרז הוא נושא הרדיו הדיגיטלי.

מרדכי מרדכי: המכרז כבר פורסם.

מרדכי מרדכי: יתרונות רדיו כזה ברורים – יוכלו יותר ערוצים לעלות לאוויר, זה ייתן יותר אפשרות לחופש ביטוי בפחות מגבלה של תדרים.

מרדכי מרדכי: נושא אחרון שאני רוצה להתייחס אליו הוא נושא השידורים.

מרדכי מרדכי: נושא זה מורכב.

מרדכי מרדכי: נכון היה לבדוק את נושא זיכיון, רשיונות, חבילה צרה אל מול חבילה קיימת היום.

מרדכי מרדכי: נושא פרסומות בערוצים מעבר לערוצים 2 ו-10.

מרדכי מרדכי: היתה כוונה להביא הכל בהחלטת ממשלה בחוק ההסדרים.

מרדכי מרדכי: בפועל נושא הפרסומות, חבילת הבסיס הקצרה, עבר בהחלטת ממשלה, נושא רישונות-זיכיונות - החליטה הממשלה להקים צוות בין משרדי בהובלה של משרד התקשורת.

מרדכי מרדכי: קיימנו מספר פגישות, יצאנו לשימוע לפני סוכות.

מרדכי מרדכי: זה עדיין בתהליך הגשת התייחסויות לשימוע.

מרדכי מרדכי: כשנקבל אותן, ננתח, נלמד מה קורה בעולם, נראה את היתרונות והחסרונות, ונביא את ההמלצות לממשלה, כפי שצריך.

ישראל חסון: יש סוגייה של ערוץ 10.

ישראל חסון: למיטב הבנתנו, בסמכות מועצת הרשות השנייה לקבל החלטה של הארכה ללא תשלום.

אריאל אטיאס: זה לא תחום שלנו.

אריאל אטיאס: ערוץ 10 לא יכול להגיש בקשה להארכה, אם הוא לא עמד במחויבויות.

אריאל אטיאס: אם הוא לא עמד במחויבות, אין לנו מה לדבר.

אריאל אטיאס: מי מחליט אם הוא עמד במחויבות – הרשות השנייה, אז גם אין לנו מה לדבר.

אריאל אטיאס: אנו חשבנו שבכלל צריך להפסיק את שיטת הזכיינות, היא לא הוכיחה עצמה.

אריאל אטיאס: הזכיונות לא גרמו לזה שמתחייבים עומדים בהתחייבות, אלא לזה שמתחייבים על דברים שלא מתכוונים או לא יכולים לעמוד בהם.

אריאל אטיאס: יש ועדה שצריכה לגבש המלצות.

אריאל אטיאס: בינתיים יהיו בחירות, חוק ההסדרים נעצר.

אריאל אטיאס: אני משוכנע שבחוק התקציב הבא נושא הרשיונות יוסדר.

אריאל אטיאס: עד אז הכדור נמצא ברשות השנייה.

אברהם מיכאלי: אדוני השר, אדוני המנכ"ל, תודה על הדיווח.

אברהם מיכאלי: לגבי בנק הדואר, מבחינת האזרח מעבר לשירותים רחבים יותר בבנק הדואר זה לטובת האזרח.

אברהם מיכאלי: יש חסמים, שהמדינה מונעת, כמו שיש בכל בנק פרטי רגיל כמעט?

אריאל אטיאס: חברת הדואר קיבלה 28 שירותים נוספים, יש שירותים כספיים שקשורים לבנק הדואר ויש שירותים של מוצרים שקשורים לחברת הדואר.

אריאל אטיאס: יש דברים שלוקחים זמן כמו שירותי ביטוח.

אריאל אטיאס: כל מה שקשור נניח לפיקדונות, חסכונות קשור למפקח על הבנקים, כן או לא.

אריאל אטיאס: המודל של בנק הדואר, לפי איך שאנו רואים אותו, לא צריך להיות קשור למפקח על הבנקים.

אריאל אטיאס: אנו לא רוצים אותו כבנק מסחרי, חדש לכל דבר ועניין.

אריאל אטיאס: אנו רוצים אותו בנק קמעונאי, קטן, שיושב בפריפריה, שנותן שירותים בסיסיים שהבנקים הגדולים "לא סופרים אותם" ומעדיפים שלא יהיו שם בכלל כי הם מהווים נטל ולא נכס.

אריאל אטיאס: מצד שני, היה צריך להוסיף שירותים נוספים, בין היתר בנושא של בנק הדואר.

אריאל אטיאס: אם אתה רוצה פירוט, של אילו שירותים, נמצא פה אורן לוין, שהוא מפקח בנק הדואר במשרד ויוכל להרחיב בנושא.

ישראל חסון: אדוני המנכ"ל, מהדוח של הממ"מ עולה כי יש עודפים.

יעל אליאב: זה יתרות מחויבות.

אהוד פלג: המועצה לצרכנות רוצה לברך את השר ואת המשרד על הרפורמות החשובות שהוא הוביל במשרד.

אהוד פלג: שמחנו לראות את הביצוע שלהן.

אהוד פלג: לשאלתך, אדוני היושב ראש, לגבי הרווח מניידות המספרים, אחת התוצאות שאנו רואים, כאשר צרכן אומר לחברה שהוא רוצה לעזוב אותה, החברה לא נותנת לו לעזוב אותה במובן החיובי הפעם, ובאה אליו בכל מיני הטבות והנחות כדי שיישאר.

אהוד פלג: אני מניח שנראה את האפקטים גם לאורך זמן, אך עצם העובדה שחברה יודעת שהלקוח אינו שבוי שלה היא דבר חשוב.

אהוד פלג: כמובן, להוסיף לזה את קיצור תקופת ההתחייבות ל-18 חודש, את ההחלטה החשובה שהתקבלה בשבוע שעבר בתום השימוע על איסור העלאת התעריפים במהלך תקופת התחייבות.

אהוד פלג: לצערנו, יש עוד הרבה צרכנים שכבולים בחוזים שהסעיף הזה מופיע בהם.

אהוד פלג: יצאנו באזהרה לציבור מפני ניסיונות אפשריים של חברות הסלולר בחלון הזמן שנוצר להן עד ינואר לנסות לפתות צרכנים להתקשר בחוזים מהסוג הישן שמכילים את הסעיף שמאפשר לחברה העלאת תעריפים, אך מינואר 2009 המצב יהיה מצב חדש, ועל כך המועצה מברכת.

אהוד פלג: יחד עם זה, יש עוד כשלים בשוק הזה, שהצרכנים סובלים מהם, ושאנו מצפים שמשרד התקשורת יטפל בהם באותה נחישות, כמו נדידת הרשתות של חברות הסלולר באזורי הגבול המזרחי, כמו, אם מדברים על גילוי נאות, כל הנושא של חיוב צרכנים בלי ליידע אותם בשירות הכוכבית של מודיעין 144 בצמוד לנתינתו, כמו חוסר אפשרות של הצרכנים לעיין כמו שצריך בחוזים שנמסרים להם לפני שהם חותמים עליהם, כי החוזים האלה לא נמסרים להם.

אהוד פלג: ואם מדברים על יכולת הצרכן לגלות צרכנות נבונה גם בהשוואה, אז צריך לפתוח את אפשרות ההשוואה על ידי פישוט החוזים המסובכים של חברות הסלולר, על ידי מתן כלים להשוואה בין המסלולים השונים ובין החברות השונות.

אהוד פלג: אלה דברים שהגשנו אותם בדוח שלנו כהצעה למשרד התקשורת, ואנו מקווים ומצפים שמשרד התקשורת יצעד בכיוון הזה.

אהוד פלג: הנושא של הטעיה על ידי סוכנים של חברות, שאחרי זה החברות מתנערות מההבטחות שלהן, הנושא של שיבוש זכות החרטה של צרכן שעומדת לו בעסקאות עיסוק של מכר מרחוק או על ידי רוכלות – בטל על פי החוק תוך 14 יום, אך בתנאי שהשירות לא התחיל, והחברות מייד מחברות אותם ושוללות ממנו את האפשרות לבטל את העסקאות הללו – גם כאן צריך הרגולטור להתערב, ועוד מספר נושאים שלא ארחיב פה את הדיבור, אך משרד התקשורת והשר הנוכחי הוכיחו שהם יודעים לתת מענה לבעיות הצרכניות, ורשימת ההישגים מרשימה.

אהוד פלג: אנו מקווים שגם בזמן שנותר עד הבחירות, שבו ניתן לעשות את הצעדים המתבקשים המשלימים, אנו מקווים לראותם.

ישראל חסון: אני מבקש לשמוע את עמדת האוצר בנושא מימוש דוח גרונאו.

אורן משה: בוועדת גרונאו ישב נציג האוצר, הוא חתום על ההמלצות שלה, אנו תומכים בהן ומקדמים אותן.

אורן משה: מתקיימים דיונים בין משרד התקשורת לאוצר לגבי אופן ביצוע ההמלצות.

אברהם מיכאלי: מדובר בתוספת תקציבית של 4-5 מיליון ש"ח, מול הרווח הגדול שיכול להיות למשק.

אורן משה: אנו מכירים את ההמלצות, מנסים לאמוד את היקף התוספות, מה סוג הסיוע שהמשרד צריך מאתנו כדי ליישם את ההמלצות.

אברהם מיכאלי: משרד התקשורת יושב במרכז העיר.

אברהם מיכאלי: התחבורה, קשה להגיע...

אריאל אטיאס: משרד האוצר צריך להסתכל על המקרו כלכלה וגם על הכנסות המדינה.

אריאל אטיאס: משרד התקשורת משמש בעקיפין כמו סוכן של משרד האוצר, וגם דרך הגבייה וגם דרך הרגולציה של החברות קרוב למיליארד שקלים בשנה עוברים דרך חברות התקשורת למשרד האוצר בעקבות כל הפעילות של המשרד, הפעילות המרכזית של החברות, אך הקנסות שהחברות שילמו בשנה וחצי האחרונות למשרד האוצר לפני הבג"צים שווה יותר מחצי תקציב המשרד בשנה.

אריאל אטיאס: נושא דוח גרונאו משקף רצון שלנו לעודד תחרות שמעודדת את המשק, שמכניסה יותר כסף.

אריאל אטיאס: הוויכוח הוא על פרוטות.

אריאל אטיאס: משרד התקשורת סובל מקיצוצים בכוח אדם.

אריאל אטיאס: יש פעילות אינטנסיבית בשנתיים וחצי האחרונות, ואם אנו רוצים לעודד את הפעילות, אנו לא יכולים לעשות פלאטים.

אריאל אטיאס: כשאתה רוצה לחסוך, אתה לא מפטר את הסוכנים שלך, כי לא יהיו לך הכנסות יותר.

אריאל אטיאס: כשאתה רוצה לחסוך, אתה חוסך בשומנים.

אריאל אטיאס: אצלנו אין שומנים, הכל עצמות.

אריאל אטיאס: הנושא הזה שעכשיו דוח גרונאו חודשיים יושב על המדף, ובשים לב גם לשינויים הפוליטיים שיכולים להיות, אם יהיה שר אחר, יבוא מישהו חדש, עד שיבין מי נגד מי, עד שהאוצר יסכים להביא לו תקן - הרי אסור שיהיה תקנים.

אריאל אטיאס: אמרנו להם: תעשו תקנים זמניים, חוזה לשלוש שנים.

אריאל אטיאס: כתוב בהמלצות הדוח לעשות תקן.

אריאל אטיאס: לא רוצים תקן, תביאו כסף חיצוני, ושיהיו תקנים זמניים להשלמה.

אריאל אטיאס: את כל דוח גרונאו אפשר לגרוס אם אין הדבר הזה.

אריאל אטיאס: אני אומר את זה בצער, כי המשרד השקיע המון זמן משאבים, אין ספור דיונים - גם אצלי, גם אצל המנכ"ל, אצל כולם, ומתעסקים עכשיו במיליון, 2 מיליון ₪, שמשנים את כל שוק התקשורת.

אריאל אטיאס: כשיש מיתון, אומרים: נשקיע בתשתיות, יהיה כסף.

אריאל אטיאס: הכל בהמתנה.

אריאל אטיאס: יש דיונים.

אריאל אטיאס: מה דיונים?

אריאל אטיאס: תנו מיליון, 2 מיליון, תתקדמו.

אריאל אטיאס: מה, אנו לוקחים את הכסף לעצמנו?

אריאל אטיאס: זה דבר שנשגב מבינתי.

אריאל אטיאס: אם מכל הדיון הזה תצא תמיכה של ועדת הכלכלה, שיתחילו לעבוד בנושא הזה – בדוח גרונאו כתוב שזה לוקח 15 חודש – להביא את המפרט, איך עושים unbundling, שזה נושא חשוב, שלהערכתי, מכיוון שבזק קיבלה החלטה חשובה, להשקיע בתשתיות, אז הנושא הזה פחות רלוונטי בנפח שלו, אך יש פה יישום המלצות שמפורטות מאוד, שיש ודאות רגולטורית למשקיעים, הכל יהיה בהקפאה.

אריאל אטיאס: מאז שהדוח התקבל הכל עומד על המדף.

אריאל אטיאס: אני בטוח שיש חברות שמאוד שמחות מזה.

אריאל אטיאס: חבל.

אריאל אטיאס: יש פרטנרים במשרד התקשורת שרוצים לפעול, שקיבלו החלטות קשות אחרי הרבה זמן.

אריאל אטיאס: הכל מוקפא על שטויות.

אריאל אטיאס: אם אדוני יושב ראש הוועדה יוכל לסייע למשרד התקשורת בעניין הזה, בא שכרנו של כל הישיבה הזו.

דב אברמוביץ: המשרד הציג את ועדת גרונאו כגולת הכותרת של הפעילות שלו.

דב אברמוביץ: המטרות הצרכניות של ועדת גרונאו הן ברורות, והחשיבה המקרו כלכלית היא אולי גם כן נכונה, אך חשיבת המיקרו פחות.

דב אברמוביץ: ההצעה כמו שהיא, שבו ערוץ 9 לא נמנה עם הערוצים שישודרו בחבילה הבסיסית, ושיילקח ממנו המאפיין הייחודי שלו כערוץ כבלים ולווין שמתפרנס רק משידור פרסומת, וזאת גם בלי שמציעים מודל אחר תחתיו, המשמעות שלו היא למוטט את ערוץ 9.

דב אברמוביץ: ערוץ 9 הוא לא עוד ערוץ.

דב אברמוביץ: ערו9 9 הוא ערוץ ייעודי שהוקם על פי החלטת ממשלה, על פי חקיקה מיוחדת של הכנסת.

דב אברמוביץ: הוא אמנם משרת יותר ממילון עולים דוברי רוסית, בשבילם הוא ערוץ הבית.

דב אברמוביץ: הרפורמה שדובר פה, על כך שתיקבע חבילה צרה שתהיה ללא ערוץ 9 ושתותר פרסומת בערוצי הכבלים והלווין ללא הגבלה, בלי שנעשתה מחשבה איך זה משפיע על ערוץ ייעודי כמו ערוץ 9, אינה נכונה.

דב אברמוביץ: יש להוציא את הנושא הזה מהליכי החקיקה המזורזים, יש לדון בו בצורה יסודית, ורק אז לקבל החלטות בעניין הזה.

אריאל אטיאס: לגבי ערוץ 9, יש ועדה שדנה בנושא זה.

אריאל אטיאס: רציתם להגיש הצעת חוק שייכנס גם 9 ובהכרח גם 24, כי גם הוא ערוץ ייעודי.

אריאל אטיאס: היתה הבעיה, שמבחינה תקציבית משרד האוצר התנגד להוספה.

אריאל אטיאס: ככלל, לא קבענו כמשרד אילו ערוצים יהיו.

אריאל אטיאס: העתקנו מצב מטלוויזיה אנלוגית לטלוויזיה דיגיטלית.

אריאל אטיאס: למרות זאת, הדלת ודאי פתוחה בפניכם לנסות להשפיע, גם לאור חוק התקציב שיהיה בממשלה שתוקם אחרי הבחירות.

אריאל אטיאס: ככל שתהיה הסכמה, המפתח לזה הוא הסכמה של משרד האוצר להשקיע בזה כסף.

אריאל אטיאס: לשים את זה בחבילת הבסיס זה עולה כסף.

אריאל אטיאס: הם מעריכים את זה בעלות של 70 מיליון ₪.

אריאל אטיאס: זה נאמר גם בוועדת הכספים.

אריאל אטיאס: ככל שמשרד האוצר יסכים עם זה, לנו לא תהיה התנגדות.

דב אברמוביץ: דובר על החבילה הצרה.

אריאל אטיאס: החבילה הצרה, לפי איך שנבנה בחוק ההסדרים, מופיעים חמישה ערוצים.

אריאל אטיאס: מה הם עשו – במקום להגיד חבילה צרה, לקחו את ה- DTT וקראו לה גם חבילה קצרה.

אריאל אטיאס: ואז רוצים לבנות את החוק, שהלקוח מחובר לתשתית ומשלם על כל ערוץ בנפרד.

אריאל אטיאס: כמו שהחוק הזה הוגש, הוא לא סופי.

אריאל אטיאס: יש ועדה שעושה עבודה, אבל הכל עכשיו בהמתנה בגלל הבחירות.

אורי מקלב: אדוני השר, אדוני המנכ"ל, אין ספק שנעשו פעולות מאוד חשובות בתקופה האחרונה במשרד התקשורת.

אורי מקלב: בעיקר מורגש שיש בעל הבית, שיש משרד שהוא רגולטור, אך שנותן את הטון, במיוחד שהוא עומד מול חברות ענק.

אורי מקלב: אנו יודעים שלא קל לעמוד מול חברות ענק ולהוביל תהליכים כאלה.

אורי מקלב: כל אזרח שמשתמש בסלולרי במיוחד, יכול לראות שהעלויות הוזלו לו.

אורי מקלב: לגבי נושא הדואר, נכון שבתי הדואר השתנו, זה נהפך כמעט לכלבו עם מגוון שירותים, שלא תמיד קשורים ישירות לדואר, אך בסופו של יום התורים ארוכים מאוד, זה מזכיר עשרות שנים אחורה את קופות החולים, שאין בררה ונאלצים להמתין.

אורי מקלב: גם המיקום של בתי הדואר – יש בזה הרעה משמעותית מאוד.

אורי מקלב: גם כמותית, ל-50, 60 אלף תושבים יש בית דואר אחד.

אורי מקלב: אפילו זמני הפתיחה של דואר – מנהל יכול לשנות את זמני קבלת הקהל, לתלות שלט, ובזה זה נגמר.

אורי מקלב: בנושא הזה יש מה לשפר.

אורי מקלב: אם השר יוכל להמשיך בתחומים האלה, אם זה יהיה בתוכניות שלו, גם יהיה שיפור רציני.

לאון ליטינצקי: אדוני היושב ראש, חברי כנסת, אדוני השר, לאור העובדות על שינויים משמעותיים במשרדך בזמן האחרון, אני רוצה להביע את שמחתי שהשינויים האלה הם לטובת הצרכן.

לאון ליטינצקי: זה פותח תחרות.

לאון ליטינצקי: אני רוצה להתייחס לנושא הרפורמה בתחום שידורי הטלוויזיה, דיברו פה על ערוץ 9.

לאון ליטינצקי: הנושא הזה, יש להתייחס אליו לעומק, כי מדובר פה לא רק על עניין עסקי של ערוץ ייעודי, אלא הייתי מתייחס לזה גם כנושא ציוני, קהילתי ושידורי פריפריה של מדינת ישראל.

לאון ליטינצקי: לא צריך לשכוח שלקהילה, וחלק מהקהילות שמונה יותר ממיליון אנשים, הערוץ הזה בזמן המשבר או בזמני מלחמה, חלילה, זה הערוץ היחיד שמהווה את ערוץ המידע.

לאון ליטינצקי: אני כבר לא מדבר על כך שחלק מהרפורמה בשידורי טלוויזיה, חלק מסעיפי הרפורמה נותן באופן טבעי חיזוק לערוצים בשפה הרוסית, ערוצים אחרים, אבל לא ייעודיים.

לאון ליטינצקי: אלה ערוצים שמשדרים לקהילה של מיליון וחצי תושבי מדינת ישראל, לפעמים נושאים שאני כח"כ לא תמיד שמח שהנושאים האלה ישפיעו יותר ויותר על תושבי מדינת ישראל דוברי רוסית אלא להפך – היינו רוצים שערוצים ישראליים יעשו הכל כדי שישלבו קהילות בחברה הישראלית.

לאון ליטינצקי: כל עוד הרפורמה לשידורי טלוויזיה מקטינה את היכולת – לא רק ערוץ 9, אולי יהיו ערוצים אחרים – יקטין את היכולת שלו לשדר, יקטין יכולת של אזרחים לקבל את הערוץ הזה בחבילה הבסיסית, לדעתי זו פגיעה לא רק בקהילה אלא גם בציונות, כי הערוץ בזמן האחרון משדר הרבה תוכניות ציוניות, כך גם הוא התחייב לאחרונה, ואני מבקש ממך וממשרדך, בכל הקשור לנושא הרפורמה ביחס למשרד האוצר, נושאים של DTT, נושא שלא נכנס, ובחבילות הבסיסיות של HOT ו-YES - אני מבקש עזרתך והתייחסותך לנושא.

אריאל אטיאס: אישית, איני מתנגד לזה.

אריאל אטיאס: האם אלה שצופים בערוץ 9 לא יודעים עברית?

לאון ליטינצקי: לפי מיטב ידיעתי, אותם אנשים שצופים בערוצים הישראליים בעברית צופים גם בערוץ 9, אבל הכמות הכי גדולה מהקהילה היא צופים של ערוץ 9, מכיוון שהם מוצאים שם דברים שהם לא מוצאים בערוצים ישראליים.

אריאל אטיאס: כלומר זה עניין של התרבות, לא של השפה.

ישראל חסון: אני חושב שניתנה לנו בעניין זה תשובה, והוסברו המגבלות.

ישראל חסון: נשאר כעת ללוות את פעילות משרד התקשורת בלחץ פיזי מתון או לא מתון כדי לייצג את האינטרס הזה.

אריאל אטיאס: משרד האוצר שם את זה על השולחן.

לאוניד בלחמן: מאוד חשוב שנבין שאין זליגה גדולה של צופים דוברי רוסית לערוצים 2 ו-10.

לאוניד בלחמן: כולנו מקבלים אותם נתונים, וגם אתם יכולים לראות שהצפייה של רוסים בערוץ 2 ו-10 לא עוברת בפריים טיים 2%, ושבאותו זמן בערוץ 9 היא 10%.

לאוניד בלחמן: כלומר הזליגה אינה משמעותית.

מרדכי מרדכי: חבר הכנסת מקלב, קודם כל, בל נשכח שחברת הדואר היא חברה עסקית, שיש לה גם שיקולים כלכליים.

מרדכי מרדכי: שנית, צולם מצב קיים של הפריסה הקיימת.

מרדכי מרדכי: החברה לדואר בתיאום אתנו מבצעת כרגע עבודה של פריסה מחדש של סניפיה, בהתאם לביקושים ולצרכים, כמובן.

מרדכי מרדכי: ברשיון החברה ממילא קיים, תוך איזה פרק זמן היא צריכה לתת את השירות.

מרדכי מרדכי: זה חלק מהרשיון שלהם.

מרדכי מרדכי: אנו מפתחים כלים לבקרה, כדי שהם יעמדו בזה.

מרדכי מרדכי: כרגע עובדים על פריסה מחדש של הסניפים כדי להתאימם לסך כל הביקוש.

אורי מקלב: עשרות סניפים בשנתיים האחרונות נסגרו.

אריאל אטיאס: זה לא נכון.

אריאל אטיאס: חברת הדואר לא סוגרת סניף לפני שאנו יודעים מזה.

אריאל אטיאס: לפעמים מאחדים סניפים – סוגרים סניף ופותחים סניף אחד גדול.

יורם מוקדי: בתור אחד שהיה פעם בשוק הפרטי, אחרי זה היה חלק מהמערכת הציבורית וחזר לשוק הפרטי, משרד התקשורת הוא מהמשרדים המקצועיים ביותר בשירות הממשלתי.

יורם מוקדי: אחד היתרונות שלו, שתמיד היה קטן ויעיל.

יורם מוקדי: כשהייתי חלק מהמערכת הזו ראיתי את הקיצוצים הרוחביים, וכמובן, ככל שהמשרד יותר יעיל, יש לו פחות ממה לקצץ.

יורם מוקדי: אין חולק שיש אינטרס גם למדינה וגם לגופים המפוקחים שבסופו של דבר לרשות משרד התקשורת יהיו לפחות אותם תקציבים לפעולות, כדי שיוכל לקחת את מיטב אנשי המקצוע ולהשאיר את מיטב העובדים אצלו.

יורם מוקדי: אני רוצה שהם יוכלו להשתמש במיטב היועצים.

יורם מוקדי: זה אינטרס של כולם, שהסל הזה יתוקצב כמו שצריך.

יורם מוקדי: בנושא השידורים, רק הדיון הקטן בנושא הערוץ הרוסי מגלה כמה סוגיית השידורים היא סבוכה.

יורם מוקדי: שר התקשורת אמר כבר שהוא רוצה להקים ועדה כמו ועדת גרונאו, שתעסוק בנושא שידורים.

יורם מוקדי: שוק השידורים, בניגוד לשוק הטלפון, מרבית השחקנים בו לא מרוויחים, בלשון המעטה, ולא יהיה מנוס מקיום של בחינה רחבה מאוד.

יורם מוקדי: אני לא חושב שהדרך הנכונה לתת לי – ולא משנה אם זה גזרות או הקלות – זה הדרך של חוק הסדרים.

ישראל חסון: אדוני השר, כמי שליווה אתכם בחודשיים-שלושה האחרונים ובשנתיים וחצי האחרונות אני מצטרף לדברי הברכות.

ישראל חסון: הרוח נכונה וטובה.

ישראל חסון: אני מתכוון ליזום בפגרה דיון בנושא יישום ועדת גרונאו.

ישראל חסון: ניזום דיון כזה עם האוצר ונבדוק היכן הדברים עומדים ולמה הם לא מתקדמים.

ישראל חסון: איני רוצה שנגיע למצב שנזנח את האזרחים מאחור.

ישראל חסון: שנית, הסוגייה הזו שהשר עמד עליה ושערוץ 9 דיבר עליה פה היא כ"כ משמעותית.

ישראל חסון: פגשתי את השר לפני כניסתי לתפקיד כדי ללמוד על הפעילות.

ישראל חסון: הוא אמר לי שהוא מינה ועדה, ואני שמח שהוועדה עושה את העבודה הזו לאט.

ישראל חסון: אני ממליץ שהוועדה לא תמליץ את המלצותיה לפני כינון הממשלה הבאה.

ישראל חסון: יהיה שגוי להיכנס למערבולת הזאת, לדעתי.

ישראל חסון: יכול להיות שצריך לעשות זאת לפני התקציב.

ישראל חסון: חבר הכנסת מקלב, אני בשמחה רבה מוכן להמליץ על ועדה לבדיקת הנושא הזה, אם תגיש הצעה, נבדוק את זה בצורה יסודית, כי על פי המלצת ובקשת השר, הוועדה הזו עמדה לרשות רשות הדואר וסייעה לה כמעט בכל דבר שנדרש.

ישראל חסון: היא השקיעה הרבה שעות.

ישראל חסון: מותר לנו לקרוא להם לכאן ולומר: עכשיו לנו יש כמה בקשות, בואו נדבר.

ישראל חסון: יש לי כמה הצעות לגבי בנק הדואר, קצת מגוחך להעלות אותן כעת, כשכולנו יוצאים לדרך חדשה.

ישראל חסון: סתם כרעיון, אחד הדברים המשמעותיים ביותר במדינת ישראל זה הנושא של עסקים קטנים והסרת חסמי אשראי.

ישראל חסון: כדאי אולי לחשוב בחשיבה טיפה שונה, אך זה מאוחר מדי לדבר על זה בעת הזו.

ישראל חסון: תודה רבה, הישיבה נעולה.