ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 710, 2008-11-04 11:00

ישראל חסון: בוקר טוב.

ישראל חסון: אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה בנושא תקנות הנמלים (מעגנות), התשס"ז-2007.

ישראל חסון: בבקשה.

ישראל חסון: קיימנו שני דיונים, הגענו עד תקנה מס' 8 ואותה לא אישרנו.

רננה שחר: אתחיל בחוב קטן.

רננה שחר: לאה, יש את תקנה 7 שביקשתם שנתקן אותה.

רננה שחר: תקנה 7 זו תקנה של הצבת מודעות: "לא יציב אדם כרזה, מודעה או כל פרסום ברציף או בכלי שיט אלא ברשות מנהל המעגנה ובתנאים שהתנה לצורך הבטחת בטיחות השיט, ולפי הוראות כל דין.

רננה שחר: " אנחנו הסברנו שהנושא הזה הוא כדי להבטיח את בטיחות השיט.

רננה שחר: מודעות יכולות ליצור הסתרה והדבר הזה בעייתי.

רננה שחר: הוועדה היתה מוטרדת כי היא חשבה שזה מנוסח בצורה רחבה מדי ורצתה שנציע נוסח יותר ממוקד, שיהיה ברור שניתן להפעיל את הסמכות רק במקרה של בטיחות השיט.

רננה שחר: אפשר להציע נוסח?

לאה ורון: נכון.

לאה ורון: בדיון ב-18 בפברואר התבקשתם על ידי הוועדה להציג נוסח חדש לתקנה 7.

רננה שחר: אני מבקשת להציג אותו.

רננה שחר: אקריא: ראה מנהל המעגנה כי כרזה, מודעה או פרסום אחר המוצבים ברציף או בכלי שיט פוגעים בבטיחות השיט במעגנה, רשאי הוא לשם הבטחת בטיחות השיט להורות למי שהציבם כאמור או לבעל כלי השיט, לפי הענין, על הסרתם או הזזתם, ואותו אדם חייב למלא אחר הוראות מנהל המעגנה שניתנו כאמור.

איתי עצמון: אפשר להעביר את הנוסח אלינו?

רננה שחר: כן.

רננה שחר: לגבי תקנה 8, נדונה פה בהרחבה השאלה האם המעגנות התיירותיות, לא מעגנות הדיג הקלאסיות, שאגיד מה הן: מרינה הרצליה, מרינה אתרים בתל אביב, מרינה אשדוד, מרינה אשקלון ומרינה אילת.

רננה שחר: אלה המרינות שבאופן מסורתי אינן נמלי דיג, כאשר בתקנה 8(ג), שהיא התקנה שהוועדה דנה בה והתחבטה בה ארוכות, כאשר אנחנו חשבנו מראש שהדבר צריך להיות נתון לשיקול הדעת של מנהל המעגנה, שהוא נציג מפעיל המעגנה.

רננה שחר: אדגיש שהמעגנות נבנו בכספים פרטיים, הן של העיריות, וחשבנו שזה צריך להיות על פי שיקול הדעת העסקי של מנהל המעגנה, אם יש לו מקום, אם הוא יכול להבטיח את המשך הפעילות התיירותית במעגנה מבלי לפגוע בה - הוא יכול לאפשר את זה, ואם לא, אז לא.

רננה שחר: הוועדה לא היתה מרוצה מהפתרון הזה.

רננה שחר: ניסינו לבוא בדברים עם מנהלי המעגנות ועם העיריות ולהסביר להם שעמדת הוועדה אינה נוחה מהפתרון הזה.

רננה שחר: ביקשנו מהם לבוא לכאן אז אדוני, להחלטתך, איך אתה רוצה להתקדם בנקודה הזאת.

ישראל חסון: ביקשנו להביא שני נוסחים לענין הזה, נכון?

איתי עצמון: היתה הצעה נוספת שתגיע.

איתי עצמון: בדיון הקודם היו"ר ביקש שתהיה הצעה חלופית והוועדה תכריע בין שתי חלופות.

רננה שחר: אז לצערי אני אאכזב את הוועדה משום שמשרד התחבורה עדין סבור, ואנחנו מבקשים שתשמעו גם את ראשי העיריות בנושא הזה, שהמעגנות נמצאות בתחום שיפוטם, הם קבעו שזה כן צריך להיות נשוא בידי אותם גופים.

ישראל חסון: מאחר ואתם סבורים כך וגם ראשי הערים סבורים כך והוועדה היתה סבורה טיפה אחרת, אני חושב שמן הראוי היה לבוא לבקשת הוועדה עם שני נוסחים.

אריה רונה: אבל זה לא ענין של נוסח, זה ענין מהותי.

ישראל חסון: למה?

ישראל חסון: הוועדה ביקשה להתייחס גם לאפשרות אחרת.

אריה רונה: אני מנהל רשות הספנות והנמלים.

אריה רונה: אחרי שכתבתי מ כתב וגם ידעתי את הוועדה לכך שאני מבקש את עצתם של רשאי הערים, שהם המנהלים של החברות הכלכליות ואנחנו רוצים להעניק להם את היכולת לנהל את החברות האלה.

אריה רונה: היינו בקשר עם כל ראשי הערים, מגברת גרמן ועד צבי צילקר.

אריה רונה: חלק מהם אמרו שיגיעו, ואני רואה שלא הגיעו.

אריה רונה: לכן, חשבתי שאדוני ייוועץ בהם ויראה.

אריה רונה: לגבי ניסוח אין לנו בעיה.

אריה רונה: זה לא שאני אשב עכשיו עם היועצת המשפטית ואנסח איזה שהוא דבר שהפתרון הוא לא בניסוח אלא במהות.

אריה רונה: לכן ביקשתי אותם שיגיעו לישיבה הזאת.

אריה רונה: קיבלתי הבטחה לפחות מ-2,3 ראשי ערים שיגיעו וכנראה שהם לא עמדו בהבטחתם.

אריה רונה: מעבר לזה, אני לא מסוגל לעשות יותר.

גיורא קדר: אני מפורום השיט.

גיורא קדר: אני רוצה שיירשם שביקשנו מספר פעמים ממנהל רשות הספנות והנמלים או מהרשות, להיפגש ולהשמיע את דבר המשתמשים ולא נענינו.

גיורא קדר: שלחו אותנו לפה, לוועדה, כדי שנתדיין על דברים טכניים שהייתי מגדיר אותם כזוטות.

אורן סונין: אני מהאגף לדיג במשרד החקלאות.

אורן סונין: לאחר הדיון הקודם ניסחנו הצעה חלופית על פי דרישתכם.

אורן סונין: אם אתה רוצה, אקריא אותה כרגע.

ישראל חסון: בבקשה.

אורן סונין: אנחנו מבקשים בסעיף 8 למחוק את סעיף (ג) ובמקומו לרשום את המלים הבאות:

אורן סונין: יורה הממונה על הנמלים למנהל המעגנה להקצות 10% ממקומות העגינה במעגנה לשימוש סד"ג, לרבות לצורך פריקת דגים או ציוד דיג בהתאם לתנאים ולפרק הזמן שקבע לצורך כך הממונה על הנמלים, בהתייעצות עם פקיד הדיג הראשי.

אורן סונין: הסעיף הבא: משיט סד"ג או איש צוות בסד"ג: (א) - -

איתי עצמון: מאיזה נוסח אתה קורא?

אורן סונין: זה נוסח ששלחנו אותו אחרי הישיבה הקודמת.

רננה שחר: למשרד החקלאות ולא לנו.

אורן סונין: כתבנו את זה ביחד.

אורן סונין: הנוסח המקורי הזה נכתב בפרק הזמן שלפני הוועדה הקודמת, היו לנו הסכמות עם רשות הנמלים, הסכמות שרשות הנמלים חזרה מהם.

אורן סונין: הנוסח הזה, למעט תיקונים שעשינו, נכתב בעזרתה של הלשכה המשפטית של רשות הנמלים.

אורן סונין: אם יורשה לי להמשיך: 1.

אורן סונין: יפרוק דגים או ציוד דיג אך ורק ברציף שהוקצה לו לצורך כך על ידי מנהל המעגנה ובהתאם לתנאים שהתנה מנהל המעגנה.

אורן סונין: אנחנו משאירים את כל האפשרויות למנהל המעגנה.

אורן סונין: 2.

אורן סונין: לא ישאיר דגים או ציוד דיג על הרציף ללא השגחה.

אורן סונין: 3.

אורן סונין: לא יניח דגים או ציוד דיג על הרציף באופן המבטיח למעבר הבטוח בו.

אורן סונין: 4.

אורן סונין: בעזיבתו את המעגנה יבטיח כי כל ציוד הדיג והסד"ג יאוחסנו בסד"ג.

אורן סונין: אמרנו שאחרי הדיון בנושא הזה נצטרך להוסיף להגדרות סד"ג, שלא מצוי בכלל בהגדרות של התקנות האלה.

אורן סונין: אם תרצו, ארשום מה ההגדרה של הסד"ג – סירה או ספינה בעלת רישיון לעסוק בדיג שניתן על פי תקנה 2א לתקנות הדיג 1937, למעט רישיון דיג ספורטיבי.

מורדי חבר: אני רב חובל, ואני מנהל את מעגן הדיג והמרינה בקישון.

מורדי חבר: אני כבר כמה דיונים מצוי בנושא של קידום התקנות האלה, והמחלוקת סביב סעיף 8 לא מגיעה להכרעה.

מורדי חבר: הייתי מציע או מבקש מיו"ר הוועדה שיהיה נכון אם חברי הוועדה טרם יקבלו החלטה במחלוקת של הענין ומבחינתי, אני מאוד אדיש כי אצלי עומדות גם ספינות דיג, מכורח הענין שזה מעגן דיג וגם יאכטות, כמעגן תיירותי.

מורדי חבר: הייתי חושב שנכון שחברי הוועדה יעשו סיור במרינות, גם התיירותיות וגם אלה של הדיג, ויתרשמו מהלוגיסטיקה ומהצריכים הנדרשים על מנת שכלי שיט שעוסקים בדיג יוכלו למצוא מקום מעגן במרינה.

מורדי חבר: אני חושב שאחרי שהם יראו במו עיניהם ויתרשמו, הם ידעו טוב יותר לקבל את ההחלטה באותה מחלוקת שקיימת היום בין העמדה של משרד התחבורה, על פי מכתבו של ראש מינהל הספנות אריה רונה לבין העמדה שמציג מר אורן סונין ממשרד החקלאות.

מורדי חבר: העיכוב של התקנות גורמים הרבה נזקים בטיחותיים, וחבל לנו להתמהמה.

מורדי חבר: אני יודע שגם יו"ר הוועדה מבקר באופן אישי בקישון, אז הוא יוכל להתרשם גם איך זה במרינות אחרות.

ישראל חסון: חברת הכנסת תירוש, אני רוצה להניח בצד את סעיף 8, להתקדם ולהצביע, ונשאיר את הסעיף הזה לזמן שבו יהיה אפשר לקיים דיון יותר יסודי בענין הזה, עם סיור או בלי סיור.

ישראל חסון: האם זה מקובל עליך?

רונית תירוש: בהחלט.

גיורא קדר: אני מציע לזמן מומחים לענין הזה.

ישראל חסון: כשנגיע לשלב, מאחר ואני לא רוצה לבזבז את הדיון הזה ולא לאשר את התקנות בצורה כזאת או אחרת, עם ההערות שהוועדה תאשר, אז כשיעשו את הדיון על סעיף 8, ואני מצפה שהוועדה תיזום אותו אבל זה ייקח לנו כמה חודשים טובים בשל המציאות החדשה, אז נביא מומחים, אפשר לעשות סיור וכולי.

אורן סונין: לפני שעוברים לסעיף הבא אני רוצה שיהיה ברור שברוב המעגנות שנקראות מרינות בזמן זה, יש סד"ג.

אורן סונין: זה לא שאני עכשיו מתכוון לחולל שם מהפכה.

אורן סונין: גם באשקלון, באשדוד ובהרצליה עוגנות סד"ג.

אורן סונין: אני מנסה להיעזר בתקנות ולמסד את זה ולא לשנות.

ישראל חסון: ברור.

ישראל חסון: אדוני רוצה להתייחס למשהו שאינו סעיף 8?

דובר: רציתי לבקש התייחסות רק לסעיף 8.

ישראל חסון: אני מבקש מכל אלה שרוצים להתייחס לסעיף 8, הסעיף לא יורד אלא הדיון בו נדחה על מנת שלא לעכב את כל התקנות.

ישראל חסון: סעיף 8 יידון בישיבה אחרת של ועדת הכלכלה עם כל מה שנדרש לדבר הזה.

אורי שרון: אני נציג הדייגים ואני לא מבין בדיוק מה קורה כאן, ואני מתוסכל.

אורי שרון: אני חושב שזה עקרוני ומהותי, ואם יורשה לי אני רוצה להגיד כמה מלים על זה.

ישראל חסון: אני מוכן לתת לך את רשות הדיבור בשמחה רבה, אבל אני באמת אומר לך שהכוונה היא לא לדון על סעיף 8.

אורי שרון: אני מתייחס למהות, לעיקרון, ולא לסעיף 8.

ישראל חסון: לאיזה עיקרון?

אורי שרון: אנסה לקצר.

אורי שרון: זה ענין שעליו חינכנו את הילדים והוא שייך להמשך שלנו.

אורי שרון: האיכר חרש את האדמה והדייג דג כאן דגים והמשביר בזמנו הוקם בשביל לשרת את אלה שיעסקו במלאכתם.

אורי שרון: כאן הסטיגמה מנצחת את האידיאולוגיה, ולמה אני מתכוון?

אורי שרון: אני חושב שנציגי המספן שמופיעים כאן, שמייצגים משרד ממשלתי במדינת ישראל צריכים לייצג אותנו, הממשיכים במלאכה, כי הם לא נציגים של בעלי מרינות ולא של בעלי יאכטות, ואני חושב שכאן אנחנו חוטאים להמשך שלנו, לעצם המהות שלנו.

אורי שרון: בסופו של דבר תמצא את עצמך מחר יושב כאן מול נציגי עיריות שירצו להוציא את בעלי המלאכה מהתחומים שלהם, או מול נציגי משרד התכנון שהאיכר שחורש את האדמה באזור הוילות בסביון מפריע להם, ולאן נגיע עם זה?

אורי שרון: זה מתקשר לי לכך שהיום הבן שלי משתחרר מהצבא אחרי 4 שנות שירות נתן לי חיבוק שאומר את הכל כי הוא יודע בדיוק לאן אני הולך.

אורי שרון: הוא חונך על האידיאולוגיה שאני מנסה להביע כאן, וזה לא סתם מלים.

אורי שרון: תודה.

ישראל חסון: אדוני, אני אפנה אותך לפרוטוקולים של הוועדה ותראה שאחד האנשים שטענו את הטענות שאתה אמרת, לא בדיוק אותן טענות אלא כיצד אפשר לשלב את זה, במקרה היום יושב מולך.

ישראל חסון: בגלל שאני חושב שצריך למסד את זה ולא בכפייה אלא בהסדרה כדי שלא נפיל הר כגיגית, ומאחר והדיון הזה לא יכול להתאפשר כרגע, אנחנו יכולים לעצור כאן ולא לאשר את ייתר התקנות שאני מעריך שמשרתות גם אותך.

ישראל חסון: לכן אנחנו מתקדמים, אנחנו לא מבטלים ולא דוחים ולא משנים, אנחנו שומרים לזה קטע לדיון שאני אומר לך שהוא יתקיים.

ישראל חסון: תן חיבוק לילד שלך ותגיד לו שממשיכים לדוג.

ישראל חסון: תודה.

חיים פלד: קיימת עוד אפשרות להעיר הערה בנוגע לסעיף 8?

ישראל חסון: אין בעיה רק קחו בחשבון שזמננו מוגבל.

חיים פלד: ההערה שלי תהיה מוגבלת גם כן.

חיים פלד: אני לא אכנס לויכוח בין תפיסת העולם של התיירות לבין תפיסת העולם של אגף הדיג.

חיים פלד: אני אתייחס ספציפית למרינה הרצליה.

לאה ורון: כאשר נאמר במפורש על ידי היושב ראש שבסעיף 8 לא דנים עתה ויהיה דיון בזמן אחר?

ישראל חסון: מה הערך של זה?

חיים פלד: עכשיו אומר.

חיים פלד: האם חברי הוועדה המכובדים נתנו את דעתם שבתב"ע אסור לעשות שום דבר למעט הדברים - -

ישראל חסון: מה אדוני רוצה שאעשה אופרטיבית מהדברים שהוא אומר?

ישראל חסון: לא לדון בסעיף 8?

ישראל חסון: לבטל את סעיף 8?

ישראל חסון: לשנות את סעיף 8?

חיים פלד: לא, שחברי הוועדה ייקחו לתשומת לבם שלא יתקינו תקנה שאינה מצויים בה התנאים המציאותיים ובתנאים החוקתיים, דבר שעבר גם את בית המשפט העליון ויעשו פלסתר מהחלטה שלא תוכל להיות קיימת.

ישראל חסון: בזה תם הדיון על סעיף 8.

ישראל חסון: נא להתקדם.

נעמה אלעד: אני מבקשת להתייחס להיבט נוסף של סעיף 8, שחורג מהדיון הזה.

ישראל חסון: לא דנים בו.

נעמה אלעד: מעבר לכך, יש שני סעיפים שאני מבקשת להתייחס אליהם, שקודמים לסעיף 8.

נעמה אלעד: העברנו את ההערות שלנו לוועדה אתמול.

לאה ורון: הסעיפים אושרו, אלא אם כן תשכנעי מישהו מחברי הכנסת לבקש דיון מחדש.

לאה ורון: כרגע הסעיפים אושרו וראינו את ההערות שלכם.

רננה שחר: מקריאה את סעיף 9: "רחצה ופעילות ספורט ימי.

רננה שחר: (א) לא יכניס אדם למימי המעגנה בעל חיים שאינו ימי.

רננה שחר: (ב) לא יצלול אדם ולא יטבול במים בתחום מעגנה, אלא במקום ובאופן שאישר מנהל המעגנה ובתנאים שהתנה להבטחת בטיחות השיט והשמירה על תקינות התעבורה הימית במעגנה.

רננה שחר: (ג) לא ישיט אדם כלי שיט בפעילות של גלישה, חתירה, הפלגה באופנוע ים, או ספורט ימי אחר בתחום המעגנה אלא במקום ובאופן שאישר מנהל המעגנה ובתנאים שהתנה להבטחת בטיחות השיט והשמירה על תקינות התעבורה הימית במעגנה.

רננה שחר: "

איתי עצמון: ברשותך, יש לי שתי הערות: הערה ראשונה לתקנת משנה (א) - יש הגדרה למימי המעגנה, ברור מה זה התחום הזה?

דובר: בוודאי.

דובר: אני מנהל אגף מעגנות ברשות הספנות.

דובר: בכל מעגנה שאנחנו מדברים עליה פה, בתקנות המעגנות, יש צו הכרזה שהוגדר בחוק, מתוחם בנקודות ציון של תחום ימי ותחום יבשתי.

איתי עצמון: בסדר.

איתי עצמון: הערה לגבי תקנות משנה (ב) ו-(ג), האם אתם לא רוצים להוסיף גם כדי שלא לסכן חיי אדם מכיוון שעל זה בעצם מדובר.

איתי עצמון: כלומר, לא רק להבטחת בטיחות השיט ושמירה על תקינות התעבורה הימית?

רננה שחר: אנחנו רואים באופן מסורתי במונח "בטיחות השיט" כמובן גם סיכון חיי אדם בים וכולי, שזה הדבר העיקרי של בטיחות השייט מבחינתנו.

רננה שחר: מבחינה פרשנית הייתי מעדיפה להשאיר את זה כך.

ישראל חסון: יש עוד הערות לסעיף הזה?

ישראל חסון: לא.

ישראל חסון: אנחנו מצביעים על סעיף 9.

ישראל חסון: בעד.

ישראל חסון: סעיף 9 אושר.

רננה שחר: מקריאה: "סימן ג': הפעלת עסק למתן שירותיים ימיים במעגנה.

רננה שחר: הגדרה 10.

רננה שחר: בסימן זה, "עסק" – עסק למתן שירותים ימיים (להלן – שירות), בתחום המעגנה.

רננה שחר: היתר להפעלת עסק 11.

רננה שחר: לא יתיר מפעיל מעגנה הפעלתו או קיומו של עסק ולא יתקשר בהסכם המאפשר הפעלתו או קיומו של עסק, אלא אם כן וידא כי מתקיימים בו כל אלה: (1) הממונה על הנמלים אישר כי השירות שניתן במסגרת העסק תואם את אופי פעילות המעגנה וכי העסק ערוך ומצויד לשמור על בטיחותם של העוסקים במתן השירות, של מקבלי השירות ושל בני אדם אחרים הנמצאים במעגנה, ולפי התנאים שהתנה; (2) לכלי השיט או למתקנים הימיים המשמשים במתן השירות ניתנו כל הרשיונות, התעודות וההיתרים הדרושים לפי הפקודה; (3) לכל משתתף בהפעלת כלי שיט המשמש במתן השירות, תעודת הסמכה תקפה לפי חוק הספנות (ימאים), התשל"ג-1973; (4) העסק מבוטח מפני נזקי צד שלישי שייגרמו עקב מתן השירות; (5) קבע הממונה על הנמלים כי השירות עלול לגרום לזיהום מי המעגנה - - אפשר לבקש שינוי, אדוני, יחד עם המשרד להגנת הסביבה?

ישראל חסון: זה הזמן.

רננה שחר: - - "ננקטו כל האמצעים הנדרשים לדעת המפקח למניעת זיהום ים למניעת הזיהום" במקום "ניתן אישור" שנמחק.

איתי עצמון: לגבי התקנה הזאת, מה לגבי בעל המקרקעין, לא שואלים אותו גם בענין הזה?

רננה שחר: הנחת היסוד היא שבעל המקרקעין מסכים כמובן.

רננה שחר: אנחנו לא בודקים או לא בדקנו מעולם הסכמים מהסוג הזה.

איתי עצמון: מכיוון שהוא מסר את הטיפול בהפעלת המעגנה לאדם אחר אז לא מתייעצים אתו, לא שואלים את דעתו?

רננה שחר: יש מפעיל מעגנה, שזאת בדרך כלל חברה עירונית, כמו שאתם מבינים.

רננה שחר: מטעם החברה יש עובד שמנהל את המעגנה בפועל.

רננה שחר: הוא יודע מי הסוחרים שלו, הוא יודע מי נמצא שם, הוא בעל הבית.

רננה שחר: הוא בעל המקרקעין.

רננה שחר: זאת אומרת, ברוב המקרים, אלא אם כן יתקנו אותי פה הרשויות המקומיות, הוא לא צריך לבדוק, הוא יודע אם זה ברשותו או לא.

רננה שחר: פה התקנה הזאת יותר מגבילה את מפעילי המעגנות מאשר את בעלי העסקים כי מפעילי המעגנות, מבחינתם, היו יכולים לשים כל עסק שהם רוצים.

רננה שחר: לנו ולבטיחות השיט וגם הגנת הסביבה הימית והתעבורה הימית וכולי, האינטרסים השלטוניים להפעלת מעגינה, אנחנו מגבילים אותו ואומרים לו: אתה לא תפעיל פה כל עסק שאתה רוצה אלא לגבי עסקים מסוימים.

רננה שחר: אני מפנה את תשומת לב הוועדה ששירותים ימיים מוגדר בתקנה 1, זה לא כל עסק, וזה יחסית תחום מצומצם.

רננה שחר: במקומות שמצאנו שהם רגישים אנחנו מבקשים שיוודאו כך וכך לפני שמפעילים עסק כזה בתחום המעגנה.

ישראל חסון: יש עוד הערות?

ישראל חסון: אנחנו מצביעים על סעיפים 10,11 כולל התיקון.

ישראל חסון: הסעיף אושר.

רננה שחר: "הגבלת ההפעלה של עסק 12.

רננה שחר: (א) ראה מנהל המעגנה כי בשירות של עסק שהפעלתו הותרה לפי תקנה 11 לא מתקיים אחד או יותר מן האמור בה, יאסור את המשך פעילותו, לאחר שנתן לבעל העסק הזדמנות להביא טענותיו בפניו, עד שיקיים את כל הוראות אותה תקנה.

רננה שחר: (ב) מפעיל המעגנה יקבע בחוזה עם בעל עסק כי הוא מתחייב בקיום כל הוראת מנהל המעגנה על פי סימן זה.

רננה שחר: "

איתי עצמון: הערת נוסח: לאיזה הוראות אתם מתכוונים?

איתי עצמון: זה מדובר בעיקר על הממונה על הנמלים.

רננה שחר: לא, לכלי שיט שמשמש את בית הספר הימי אין עכשיו רישיון שיט, פקע לו הרישיון, הוא עשה תאונה ושללו לו את רישיון השיט, זה 11(2).

רננה שחר: אם למשיטים אין תעודות משיט לפי חוק הספנות וכולי.

איתי עצמון: כלומר, מדובר על הוראות המנהל.

רננה שחר: לא, גם על הוראות 11(2), 11(3), 11(4), 11(5).

איתי עצמון: ב-11(5) מדובר על הממונה, לא?

רננה שחר: "קבע הממונה על הנמלים כי השירות עלול לגרום לזיהום מי המעגנה – ננקטו כל האמצעים הנדרשים.

רננה שחר: יש לך דרישה שהעסק צריך לנקוט את כל האמצעים הנדרשים לפי מפקח של המשרד להגנת הסביבה כדי להגן - -

ישראל חסון: הערות לסעיף 12? אין.

ישראל חסון: הסעיף אושר.

רננה שחר: "פרק שלישי: סדרי כניסה ויציאה של כלי שיט מהמעגנה.

רננה שחר: חובת הודעה 13.

רננה שחר: משיט כלי שיט שאינו עוגן במעגנה דרך קבע, לא ישיט את כלי השיט שבפיקודו לתחום מעגנה אלא אם כן נתקיים אחר מאלה: (1) לפני כניסתו למעגנה קיבל את אישור מנהל המעגנה לכך; (2) מצב חירום מחייבו להיכנס למעגנה ללא הודעה מראש.

רננה שחר: "

איתי עצמון: בענין הזה, מי מגדיר מהו מצב חירום?

איתי עצמון: האם זו הגדרה סובייקטיבית?

אריה רונה: הקפטן.

אריה רונה: מפקד כלי השיט מגדיר את מצב החירום בכלי השיט.

איתי עצמון: צריך לעגן את זה בנוסח כי זה לא כל כך ברור.

אריה רונה: לנו זה ברור מאוד.

אריה רונה: המפקד הוא המפקד.

רננה שחר: אולי יהיה "לדעתו"?

איתי עצמון: ראה כי לדעתו יש מצב חירום שמחייב.

איתי עצמון: ..

אריה רונה: לא צריך.

אריה רונה: בענין הימי המפקד הוא המפקד, הוא קובע.

אריה רונה: למה לסבך את הדברים?

לאה ורון: מר רונה, תפריד בין הביטוי המשפטי לנהלים שאתה רוצה להשית.

לאה ורון: מה שאומר היועץ המשפטי כרגע, עורך דין איתי עצמון, זה לנוסח התקנות כפי שצריך להיות.

אריה רונה: אז אני אומר שכל המוסיף כאן גורע.

אריה רונה: מצב חירום הוא בסמכותו של מפקד כלי השיט.

אריה רונה: אף אחד לא כופה עליו והוא יכול להחליט בכל רגע מתי הוא חושב שיש מצב חירום בכלי השיט שלו.

אריה רונה: ואז הוא יכול לעשות את כל אותם הדברים שנדרשים ממפקד.

דנה שפר: אם הוא נמצא.

אריה רונה: אם הוא לא נמצא, הוא לא מפקד.

רננה שחר: מדובר בסיטואציה שהוא לא בתוך המעגנה, הוא לא כלי שעוגן בדרך קבע במעגנה, ובאופן כללי הוא חייב להודיע מראש כדי להיכנס אלא אם כן מצב חירום מחייב אותו.

רננה שחר: מאחר שאני מניחה שלדעת הנוכחים פה שיקול הדעת הוא של מפקד כלי השיט, ניתן להוסיף את המילה "לדעתו, מצב חירום מחייב".

אריה רונה: כמובן לדעתו.

אריה רונה: למה צריך להוסיף את זה?

אריה רונה: לא צריך.

ישראל חסון: מר רונה, הבעת את דעתך.

גיורא קדר: אני מצטרף למה שאמרה היועצת המשפטית.

ישראל חסון: אנחנו מכלילים את התוספת.

מורדי חבר: יכול להיות שזה לא חירום אבל לדעתו של מפעיל כלי השיט זה חירום.

לאה ורון: בואו תסתפקו בהערות קצרות וענייניות כי אחרת גם היום לא יאושרו התקנות.

ישראל חסון: סעיף 13 אושר עם התיקון.

רננה שחר: "הכוונת כלי שיט 14.

רננה שחר: משיט כלי שיט שאינו עוגן במעגנה דרך קבע, רשאי, טרם כניסתו לתחומי המעגנה, לבקש סיוע בהכוונת כלי השיט בכניסה למעגנה ובעגינתו בה, ומנהל המעגנה חייב לסייע בהכוונה כמבוקש; בתקנה זו, "הכוונה" – באמצעות תקשורת, סימון אורות, כלי שיט מלווה או כל אמצעי אחר לפי שיקול דעתו של מנהל המעגנה.

רננה שחר: "

איתי עצמון: צריך לבקש ממנהל המעגנה כמובן.

גיורא קדר: יש לי רק בעיה אחת:

גיורא קדר: ברגע שמשאירים את זה לשיקול דעתו של מנהל המעגנה, אנחנו לא יודעים איך הדבר מתבצע.

גיורא קדר: פה יש נקודה מאוד חשובה, כי שכשמגיעה יאכטה זרה מחו"ל והאדם לא יודע איך להיכנס, ולצערנו הרב במרינות אצלנו הרבה פעמים יש סתימות בגלל חול, אז אם מנהל המעגנה ידריך אותו ויגיד לו: תיכנס לאתר אינטרנט ותסתכל, יש פה בעיה.

גיורא קדר: אני בכוונה מקצין את הדברים.

גיורא קדר: אני חושב שפה צריך להיות תהליך ספציפי, זה צריך להיעשות כמו כל מקום בעולם על ידי ספינה שיוצאת החוצה, ואגב, ברוב המרינות בארץ זה מתבצע.

גיורא קדר: יוצאת ספינה החוצה וזה לא צריך להישאר לשיקול דעתו של מנהל המעגנה כי פה הוא גם יכול להדריך אותו בקשר או בטלפון.

קובי נעים: אם מנהל המעגנה חושב שהוא יכול להדריך אותו בקשר, אז שידריך אותו בקשר.

מורדי חבר: אני חולק על דבריו של מר קדר.

מורדי חבר: מאוד מקצועי לעשות את זה בצורה הזאת ולא כפי שמגדיר את זה מר קדר.

מורדי חבר: מדובר על כלי שיט קטנים שאורכם המקסימאלי הוא עד 24 מטר ולא באוניות ששם יש חובת ניתוב לענין.

מורדי חבר: לא יעלה על הדעת שכל אדם שרוצה להיכנס למרינה, והמרינות פתוחות 24 שעות ביממה, יישלח כלי שיט עם צוות של שני אנשים והצטיידות בכלים על מנת לנתב אותו למקום העגינה במרינה.

מורדי חבר: המרינות מסומנות במפות, הספציפיקציות שלהן ידועות, יש מקומות מסומנים כמו כל מפה שאותו קברניט מתנהל בים, בין שרטונות וכולי, הוא מקבל הנחיה ברורה אם זה בקשר או אם על ידי אותו מוסכמים בכל העולם של אורות או סימנים ביום, והוא מנתב את עצמו.

מורדי חבר: קברניט כלי השיט מנווט את עצמו למקום שבו הורה לו מנהל המעגנה.

גיורא קדר: בשום מרינה בים התיכון כפי שמתאר רב-חובל מורדי, שמכיר אוניות גדולות.

גיורא קדר: בסירות קטנות הוא כנראה לא הפליג מספיק.

גיורא קדר: בכל מקרה, זאת הבקשה שלנו ואגב, אם מנהל המרינה חושב שצריך לגבות על זה כסף, כי זאת הוצאה, אז שיגבה כסף.

קובי נעים: אבל אתה צריך להעמיד צוות 24 שעות ואתה לא יכול לגבות את זה מאף אחד.

מורדי חבר: זה יעלה בצורה קיצונית במחיר שמשלמים בעלי כלי השיט.

גיורא קדר: ממש לא.

גיורא קדר: השומרים ישנם ממילא והוא צריך להיות במצב שהוא יכול להיכנס לסירה - -

ישראל חסון: שאלה: ההצעה שלך לא אומרת בכל כניסה להפעיל כלי שיט, נכון?

גיורא קדר: רק אם כלי השיט מבקש.

ישראל חסון: אז כתוב כאן: הכוונה באמצעות תקשורת, סימון, אורות, כלי שיט מלווה או כל אמצעי אחר.

ישראל חסון: זאת אומרת שאם כלי השיט חושש או מנהל המעגנה סבור, אז מחובתו להפעיל.

ישראל חסון: במידה ואתה מגיע לתוצאה לא תקינה, אז מנהל המעגנה לא מילא את חובתו המקצועית.

גיורא קדר: אומר מורדי בצדק, אני לא בטוח שאני אהיה מסוגל...

ישראל חסון: אבל התקנה מחייבת אותו.

גיורא קדר: יכול להיות שאני לא מבין את התקנה.

ישראל חסון: התקנה מחייבת אותו להפעיל אמצעים על מנת להבטיח את כניסתו של כלי השיט בביטחון למעגנה.

ישראל חסון: לפיכך, שיקול דעתו אם להדליק גוזניק, אם לנצנץ בפלאפון או להוביל אותו עם סירה, זה שיקול דעתו המקצועי של מנהל המעגנה.

ישראל חסון: אני לא יכול להגדיר לו פה.

ישראל חסון: אז יש לך את התשובה לבקשתך, והיא קיימת.

ישראל חסון: סעיף 14 מאושר.

רננה שחר: " נתיבים מסומנים 15.

רננה שחר: משיט לא ייכנס למעגנה ולא יצא מתחומה אלא לפי נתיבי הכניסה והיציאה מהמעגנה, שסימן מפעיל המעגנה, כאמור בתקנה 34.

רננה שחר: "

גיורא קדר: יש כאן בעיה של סתימה חוזרת ונשנית אצלנו בחופים.

גיורא קדר: המצב משתנה לפעמים תוך 12 שעות ותוך שעתיים גם.

גיורא קדר: אני מעלה פה בעיה.

גיורא קדר: מפעיל המעגנה, באישור הממונה, יסמן את נתיבי הכניסה והיציאה מהמעגנה באופן ברור הנראה לעין ביום ובלילה.

גיורא קדר: הבעיה היא לא הסימון כמו הפרסום של הסימון.

גיורא קדר: איך זה מתבצע?

גיורא קדר: אני חייב לומר, ואני אומר את זה כנתון עובדתי, יש לנו המון בעיות של כלי שיט שעולים על שרטונות באשמתם ולפעמים מחוסר ידיעה בכניסה למרינה, וזה נושא שחייבים לטפל בו בצורה מאוד מסודרת.

ישראל חסון: אתה טוען שצריך לתת דגש למיידיות בענין הזה.

הלל רשף: הסימונים של פתחי נמלים זה סימנים בין-לאומיים מוסכמים וידועים לכל מפעילי כלי השיט.

הלל רשף: בכל כניסה לכל נמל בעולם יש אותו סוג סימון שמסמן שרטונות ודברים מסוג זה.

הלל רשף: אין אפשרות מעשית ליידע בטלפון או באינטרנט או בפקס ספינה שבאה אחרי מסע ארוך אם היא יודעת את הסימון, ואין בעיה עם הדבר הזה.

הלל רשף: זה קיים בכל נמל בעולם ללא יוצא מן הכלל.

הלל רשף: אם מנהל המעגנה סימן את הפתח כדין, אין שום בעיה.

גיורא קדר: אז אני מציע בסעיף 34 שנוסיף: מפעיל המעגנה.

גיורא קדר: ...

גיורא קדר: יסמן נתיב כניסה ויציאה בסימון הבינלאומי המקובל בעולם.

ישראל חסון: כשנגיע לסעיף 34 נדון בו.

ישראל חסון: סעיף 15 אושר.

רננה שחר: "איסור כניסה ויציאה 16.

רננה שחר: מנהל המעגנה רשאי לאסור על כניסה ויציאה של כלי שיט מהמעגנה, אם הדבר דרוש מטעמי בטיחות השיט.

רננה שחר: "

איתי עצמון: בענין הזה יש לי שאלה: אולי כדאי לומר "וכל עוד נמשך המצב שאינו מאפשר"?

רננה שחר: זה נראה לי ברור ומובן.

איתי עצמון: נראה לי שצריך לחדד.

אריה רונה: למה צריך להוסיף כל מיני דברים?

אריה רונה: אם נגמר מצב חירום, הוא נגמר.

אריה רונה: למה צריך לומר כל עוד נמשך או לא נמשך?

איתי עצמון: כדי שהתקנה תהיה ברורה.

ישראל חסון: מר רונה, אני מעריך שאתה רב חובל.

אריה רונה: דווקא לא.

רננה שחר: הוא מפקד כלי שיט צבאי.

ישראל חסון: אני מניח שאתה לא עורך דין, נכון?

ישראל חסון: מה אכפת לך לעשות את העבודה שלהם, אם זה לא מפריע?

אריה רונה: הבעיה היא שמשאירים יותר מדי לעורכי הדין ואז לא נשאר כלום לבעלי המקצוע.

אריה רונה: הושקעה בזה הרבה מאוד מחשבה.

ישראל חסון: ומה שעורך דין איתי מציע לא לאחר מחשבה?

אריה רונה: כבודו במקומו מונח.

אריה רונה: אני רק אומר שההוספות שאנחנו כל הזמן מוסיפים לא מוסיפות שום דבר.

איתי עצמון: זה מה שעושים כאן, בוועדה.

איתי עצמון: להעיר הערות וההערות מובאות לאישור הוועדה והוועדה רשאית להוסיף שינויים כפי שיחליטו חברי הכנסת.

אריה רונה: והתפקיד שלי זה מה שאני עושה.

לאה ורון: בוודאי לא מדובר בעניינים אישיים.

איתי עצמון: אנחנו מוסיפים את התוספת הזאת?

קריאה: אפשר לחזור על התוספת?

רננה שחר: "אם הדבר דרוש מטעמי בטיחות השיט, וכל עוד הדבר דרוש כאמור.

רננה שחר: "

איתי עצמון: וכל עוד נמשך המצב שאינו מאפשר.

איתי עצמון: .. אתם תמצאו את הניסוח.

איתי עצמון: מה קורה אם אותו משיט רוצה להיכנס ומוכן לקחת על עצמו את האחריות?

אריה רונה: אין דבר כזה.

אריה רונה: זה לא עניינו הפרטי להיכנס במצבים האלה.

רוני: זה לא יכול להיות אם המשיט רוצה או לא כי הוא לא עושה נזק רק לעצמו.

רוני: הוא נתקע במקום אסור והוא סגר את המעגנה גם לכל האחרים, גם כשהמצב ייגמר.

רוני: זה לא יכול להיות פה לשיקול המשיט.

אורי שרון: בנושא הבטיחות, תוספת של בעלי המרינות לחפירה, זה היה תורם רבות.

קריאה: זה מופיע בתקנה 35.

ישראל חסון: אנחנו מאשרים את סעיף 16 עם התיקון.

רננה שחר: "עגינת כלי שיט במעגנה 17 (א) לא יעגון כלי שיט במעגנה, ולא יתיר מפעיל מעגנה עגינת כלי שיט במעגנה, אם נתקיים אחד מהתנאים המפורטים להלן, זולת אם אישר הממונה על הנמלים את עגינתו, לתקופה ובתנאים שהתנה: (1) אם השטת כלי השיט טעונה רישיון שיט או היתר שיט לפי תקנות הבטיחות – בעל כלי השיט או משיטו לא הציג למפעיל המעגנה רשיון שיט או היתר שיט בר תוקף; (2) מפקח עלי שיט הודיע למפעיל המעגנה כי כלי השיט אינו כשיר לשיט.

רננה שחר: (ב) לא תעגון אניה במעגנה ולא יתיר מפעיל מעגנה עגינת אניה במעגנה אלא באישור הממונה על הנמלים.

רננה שחר: (ג) לא יעגון כלי שיט בתחום המעגנה בנתיב שיט או במקום המפריע לגישה לכל רציף או מתקן אחר של המעגנה, אלא באישור מנהל המעגנה.

רננה שחר: (ד) לא יטיל משיט עוגן בתחומי מעגנה, אלא בהיתר מראש ממנהל המעגנה, זולת אם נועדה הטלת העוגן למנוע סכנה של ממש לחיי אדם או לכלי השיט.

רננה שחר: (ה) עגן כלי שיט במעגנה בניגוד להוראות תקנות משנה (א) עד (ד), כולן או מקצתן, רשאי מנהל המעגנה להורות לבעל כלי השיט ולמשיטו על הרחקת כלי השיט מתחום המעגנה.

רננה שחר: "

איתי עצמון: לגבי תקנת משנה (ה) אולי צריך לומר: וכן כשחלפה הסכנה לחיי אדם או לכלי השיט.

איתי עצמון: מדובר כאן על המקרים שמפורטים בתקנות משנה (א)-(ד).

איתי עצמון: בסעיף (ד) מדובר על מניעת סכנה של ממש לחיי אדם או לכלי השיט, ואולי צריך לומר שהפינוי נעשה רק כאשר חלפה אותה סכנה.

רננה שחר: מאחר שתקנה (ה) מתייחסת לתקנות (א) עד (ד) כולן, כלי שיט בלי רישיון שיט, אוניה שנכנסה למעגנה, כלי שיט שעוגן במקום שמפריע לנתיב שיט וכולי, והנסיבה שאתה מתאר אותה ספציפית לסעיף (ד) וזה נראה לי ענין מאוד ברור.

ישראל חסון: סעיף 17 מאושר.

רננה שחר: "מקום עגינה ואמצעי עגינה ובטיחות.

רננה שחר: 18 (א).

רננה שחר: מנהל המעגנה יורה למשיט על מקום העגינה המיועד לו ואמצעי העגינה שהוא חייב בהם, ולא יעגון כלי שיט בכל מקום במעגנה אלא בהיתר כאמור מאת מנהל המעגנה.

רננה שחר: (ב) מנהל המעגנה, באישור הממונה על הנמלים, רשאי להורות כי בכלי שיט העוגן במעגנה תובטח שהייתם של אנשי צוות במספר מספיק לצורך שמירה על בטיחות כלי השיט ואפשרות תמרונו.

רננה שחר: "

ישראל חסון: סעיף 18 מאושר.

רננה שחר: "תנועת כלי שיט במעגנה 19.

רננה שחר: (א) לא יניע אדם ולא יתמרן כלי שיט במעגנה באופן העלול לסכן חיי אדם או לגרום נזק לכלי שיט, למתקני המעגנה או לכל רכוש אחר במעגנה.

רננה שחר: (ב) מנהל המעגנה, באישור הממונה על הנמלים, יורה על מהירות השיט המותרת במעגנה; לא ישיט אדם כלי שיט במהירות העולה על המהירות המותרת שנקבעה כאמור, ובכל מקרה ישיט את כלי השיט מבלי ליצור גל ירכתיים, ובהתאמה לתנאי מזג האוויר, עומק המים וכללי הימאות הטובה.

רננה שחר: (ג) לא ישיט אדם בתחום מעגנה כלי שיט שמותקנים בו גם מנוע וגם מפרשים, באמצעות מפרשים בלבד, אלא באישור מנהל המעגנה.

רננה שחר: "

איתי עצמון: יהיה פרסום לגבי מהירות השיט המותרת?

איתי עצמון: יהיו מודעות?

קריאה: כן.

איתי עצמון: יש תקנה לגבי פרסומים, השאלה אם התקנה מפנה לכאן.

מורדי חבר: יש הודעות לימאים, שזה על פי החוק.

רננה שחר: תקנה 58.

איתי עצמון: כאן כתוב:

איתי עצמון: על הודעות כמשמעותן - -

רננה שחר: סליחה, פה כתוב שבמסגרת הסמכויות המסורות לממונה על הנמלים, על פי הפקודה ועל פי תקנות אלה, ופה יש את הנושא של הסמכות לאשר את מהירות השיט במעגנה, הוא רשאי לפרסם הודעות לימאים כאשר ההפניה לפרק השמיני היא הפניה לכלי הפרסומי, איך מתפרסמות הודעות לימאים.

גיורא קדר: מה שמקובל בעולם זה שבכניסה למרינה יש שלט גדול וזה כתוב.

רוני: גם בארץ זה מפורסם, מה המהירות בכל מעגנה.

ישראל חסון: סעיף 19 מאושר.

רננה שחר: "חובת ביטוח 20.

רננה שחר: מנהל מעגנה רשאי לאסור את כניסתו של כלי שיט למעגנה או את עגינתו בה אם לא הוכיח בעל כלי השיט או המשיט כי כלי השיט מבוטח, להנחת דעתו של מנהל המעגנה, מפני כל נזק שעלול להיגרם במעגנה לכלי השיט, לכלי שיט אחרים, למעגנה, למתקניה או לכל אדם שבמעגנה, לרבות לאיש צוות כלי השיט; בתקנה זו, "נזק" – לרבות עלות משייתו של כלי שיט שטבע או עלה על שרטון בתחום המעגנה.

רננה שחר: "

איתי עצמון: שתי שאלות: מדובר רק על עגינה באורח קבע או לא?

קריאות: לא.

רוני: זה יכול להיות גם לכניסה של 4 שעות.

איתי עצמון: התקנה הזאת עולה בקנה אחד עם הסעיף המסמיך 60(2), לגבי ביטוחמ פני סיכוני צד שלישי?

רננה שחר: כן, זאת הסמכות שלנו.

אורן סונין: ידוע לי שיש תקנות לרשות הספנות שעוסקות בנושאי ביטוח וקובעות מה חובה ומה רשות לבטח.

אורן סונין: כאן ניתנה למנהל המעגנה איזו שהיא הגדרה להנחת דעתו של מנהל המעגנה, ובעצם היא יוצרת ניגוד עם מה שקבוע בחוק בנושא הביטוח.

אורן סונין: אם לפי החוק כלי שיט מחויב אך ורק בביטוח חובה, זה לא יספק את מנהל המעגנה.

אורן סונין: אני חושב שיש פה ניגוד בין תקנות או שאני טועה?

רננה שחר: אנחנו לא חושבים שיש התנגשות בין התקנות.

רננה שחר: אנחנו חושבים שהתקנות האלה אינן גורעות מהוראות כל דין ולכן, אותו כלי שיט צריך לקיים גם את דרישת מנהל המעגנה וגם אני מניחה שאתה מתייחס לתקנות בטיחות השיט, הפרק העשירי, שמדבר על ביטוח חובה לכלים קטנים מנועיים.

גיורא קדר: לא נכון.

גיורא קדר: לא לכלים קטנים ולא למנועיים.

גיורא קדר: גם מפרשיות מעל 5 מטר חייבות.

רננה שחר: נכון, כלים קטנים ומנועיים.

רננה שחר: אין פה סתירה, התקנות חלות גם זאת וגם זאת ביחד.

רננה שחר: בעל כלי השיט או המשיט יצטרך לעמוד בשתי הדרישות.

ישראל חסון: אבל לא זאת היתה ההערה של אורן.

ישראל חסון: הוא אומר שיש תקנות שמחייבות אותי בתחום הביטוח.

ישראל חסון: למה אני צריך לחרוג לשיקול דעתו של המנהל?

רננה שחר: משום ששונה המצב.

רננה שחר: תקנות של ביטוח באות לבטח על תאונות ימיות שקורות, לצערנו, בחופי ישראל ולאו דווקא במעגנה.

רננה שחר: הביטוח מוגבל.

רננה שחר: נניח שאתה בעל אופנוע ים ואתה מאחסן אותו בביתך, אתה חייב באותו ביטוח וכשאתה מוריד אותו לחוף ומפליג אתו, הביטוח הזה מכסה שאולי תעשה תאונה.

רננה שחר: שונה המצב כשאתה במעגנה כי שם אתה מסכן יותר מאשר אם אתה מחנה את הכלי בבית שלך.

רננה שחר: אתה מסכן כלים אחרים שאתה עוגן לידם, אתה עלול לשקוע במעגנה ובכך לנטרל חלק מפעילות הרציף.

רננה שחר: זה כמו כל מקום אחר שזה לא חצרים ציבוריים, סליחה שאני אומרת את זה.

רננה שחר: המעגנה היא גם חצרים ציבוריים במובן זה שהיא פתוחה לציבור וכולי, אבל היא גם חצר פרטית של אדם, של אותן חברות כלכליות שצריכות שהדבר הזה יתנהל בצורה תקינה ושיהיה כיסוי לכל הנזקים שנגרמים.

הלל רשף: הביטוח שהחוק מחייב הוא מינימליסטי גם בסכומו.

הלל רשף: להפלגה בים הוא בדרך כלל מספק ביותר.

הלל רשף: אם באה סירה קטנה שהשווי שלה נמוך יחסית, והיא עוגנת ליד כלי שיט יקרים והיא עם מנוע בנזין ועלולה להתלקח וכתוצאה מזה לגרום נזקים בהרבה כסף, רשאי מנהל המעגנה לבקש ממנו ביטוח קצת יותר מורחב שיכסה את הסיכונים.

ישראל חסון: אני מבקש בהתייחסויות שלכם לגעת בנקודה שהעלה האדון.

ישראל חסון: מה שאתה אומר כרגע, זה אומר שבתהליך של אלימינציה בעוד 10 שנים של תאונות, יוכלו לעגון רק כאלה שיוכלו להחזיק יאכטות יקרות.

ישראל חסון: אם אני, עם סירת הדיג שלי או עם הסירה הקטנה שלי מסכן את היאכטה של גאידמק, אתה תכפה עלי לבטח בפוליסה כזאת שלא אוכל לעמוד בה ולא אוכל להחזיק את הסירה שלי.

ישראל חסון: האדון אומר כיצד אנחנו מסייגים את הזכות הזאת או מתחמים את הזכות הזאת, ולזה צריכים להתייחס.

מורדי חבר: אני לא מבין מהתקנה שמדובר פה על סכומי ביטוח.

מורדי חבר: הביטוח הנדרש הוא גם לשיקול דעתו של מנהל המעגנה, ואני אחד מהם, שיש לו ביטוח כנגד כיסויים נגד נזקים של צד שלישי.

מורדי חבר: אם אותו בעל כלי שיט לא נערך עם ביטוח כנגד סיכונים של צד ג', אז הוא צריך למנוע ממנו את הכניסה למרינה כי התקנה שדנים עליה פה לא מדברת על גבולות אחריות.

ישראל חסון: אני מבין קטן מאוד בביטוח.

ישראל חסון: אם אני נכנס עם כלי השיט שלי שהוא בערך סובארו, ואני מסכן עכשיו שלושה רולס-רויס שחונים ואתה צריך לתת לי את הכיסוי הביטוחי.

ישראל חסון: יש לזה משמעות בגובה הפוליסה?

גיורא קדר: בוודאי.

ישראל חסון: זה נכון שהכל נמוך יחסית אבל אתה קובע פה תקנות שצריכות להתייחס לאפשרויות.

ישראל חסון: השאלה מאוד פשוטה: האם אנחנו יודעים לסייג את זה או לתחם את זה?

ישראל חסון: אני חושב שההערה במקומה.

גיורא קדר: ההערה בהחלט במקומה.

גיורא קדר: אם נחזור לחוק, וזה לא צוין, הוא מתייחס אך ורק לכלי שיט שמפליג בים ולא כלי שיט שעוגן במרינה.

גיורא קדר: כאן יש בעיה, שאנחנו לא יכולים ללכת לחוק כי הוא מתייחס רק לכלי שיט מפליג.

גיורא קדר: אז בהחלט מנהל המעגנה צריך לוודא שהביטוח מכסה עגינה.

גיורא קדר: כמו כן, החוק מחייב ביטוח נזקי גוף בלבד כלומר, נזק לאדם ולא לרכוש.

גיורא קדר: לדעתי, מנהל המעגנה - -

אירית האוזנר: אבל צד ג' זה גם אדם וגם רכוש.

גיורא קדר: אבל החוק לא מחייב את זה.

גיורא קדר: החוק מחייב צד ג' גוף בלבד.

גיורא קדר: כלומר, רק נזקים לאדם.

גיורא קדר: נכון התייחס מנהל אגף הדיג, שאומר שצריכים לראות איך החוק הזה מסתדר עם התקנה.

ישראל חסון: אני מבקש שתבחנו את ההערה הזאת ותחזרו עם הצעה שיודעת להטיל על הדבר הזה סייג כזה או אחר.

גיורא קדר: אני מבקש מהיו"ר, ואני חוזר על מה שאמרתי כי כיחיד שיושב פה כנציג המשתמשים, לצערי הרב אנחנו לא מסוגלים להיפגש עם מנהל הספנות.

רננה שחר: סליחה שלא הגבתי על זה כבר בהתחלה.

רננה שחר: מר קדר שלח לפני שנה ומשהו, בדיון הראשון, מכתב במייל.

רננה שחר: מר קדר נענה על המכתב שלו לגופו של ענין, ולגבי הדברים שהוא לא קיבל תשובה ביקשנו הסברים נוספים.

רננה שחר: מאז ועד היום לא קיבלנו רבע הסבר בכתב.

גיורא קדר: מר קדר ביקש להיפגש אין ספור פעמים ונדחה בחוסר נימוס.

רננה שחר: אני לא יודעת, ממני לא ביקשו אף פעם.

רננה שחר: אנחנו מתנהלים בצורה תקינה.

ישראל חסון: אציע לכם הצעת פשרה: מאחר ותהיי לפגוש אותו כשהוא יפנה, אז בבקשה תפנה והיא תפגוש אותך.

גיורא קדר: תודה רבה, קיבלתי.

ישראל חסון: סעיף 20 לא מאושר.

רננה שחר: "אמצעי קשירה ודיפון 21.

רננה שחר: (א) משיט כלי שיט העוגן במעגנה יבטיח כי אמצעי הקשירה והדיפון של כלי השיט יהיו במספר הדרוש ובמצב ההולם את תנאי מזג האוויר.

רננה שחר: (ב) מנהל המעגנה רשאי לתת הוראות למשיט כלי שיט בדבר ציוד קשירה ודיפון שיתקין בכלי השיט תוך המועד שיורה; לא קיים המשיט הוראה כאמור, יקיים אותה מנהל המעגנה ויחייב את המשיט בהוצאות ההתקנה.

רננה שחר: "

איתי עצמון: שאלה: למה לא ליצור כאן עוד חוליה?

איתי עצמון: למה ישר מוסרים את הביצוע למנהל המעגנה ומחייבים את המשיט בהוצאות?

איתי עצמון: למה אין פניה לממונה למשל?

גיורא קדר: אי אפשר, זה ענין של זמן.

ישראל חסון: הוא חייב לשים את זה אחרת הוא יוצר שרשרת פעולות הרבה יותר חמורות.

ישראל חסון: סעיף 21 מאושר.

רננה שחר: "מניעת נזק 22.

רננה שחר: (א) בעל כלי שיט או משיטו ימנע כל נזק העלול להיגרם לרציף, למתקן אחר או לכלי שיט שבמעגנה עקב תנועה או עגינה של כלי השיט - -

איתי עצמון: בענין הזה אני מציע: יעשה כל שביכולתו כדי למנוע?

גיורא קדר: כן, אחרת זאת בעיה.

מורדי חבר: מה זאת אומרת "ביכולתו"?

מורדי חבר: לאחד יש יכולות גבוהות ולשני אין בכלל יכולות ואין לו גם יכולות כספיות להצטייד בציוד מסוים שהוא מחויב, אז הוא הצדיק.

מורדי חבר: הוא לא יכול היה לקנות חבל מסוים או ציוד דיפון, שדיברנו עליו בתקנה הקודמת.

מורדי חבר: הוא לא מתפרנס, הוא מובטל ואין לו כסף כרגע, הוא עשה כמיטב יכולתו.

מורדי חבר: לכן, אני חושב שכרגולטורים או כקובעים תקנות, זה לא צריך להיות שאם פעולה נופלת על אחד המשיטים זה יהיה כיכולתו אלא היא צריכה להיקבע לפי מה שהחוק והתקנות דורשות ממנה.

מורדי חבר: זאת עמדתי.

רננה שחר: הוא אומר שצריכה להיות חובה למנוע ולא חובה לעשות כל שביכולתו.

מורדי חבר: "כל שביכולתו" זה יכול להיות לגבי כל מיני פעולות של כל מיני אוכלוסיות שמתעסקות בענין הזה.

מורדי חבר: לכן, אני חושב שהתקנות צריכות לקבוע סטנדרט מסוים, היא יכולה לחשוב אם הרף מינימאלי או מקסימאלי, אבל היא צריכה לקבוע באופן החלטית ולא להשאיר את זה ליכולתו של המשיט או של האדם.

איתי עצמון: אפשר לומר: כל שניתן או משהו קצת פחות.

איתי עצמון: ..

גיורא קדר: אני חושב שהוא צודק.

גיורא קדר: בים אין חכמות, או שעושים או שלא.

גיורא קדר: זה יכול לעשות נזק אדיר.

ישראל חסון: שניכם צודקים.

ישראל חסון: בסופו של דבר, כשזה יעמוד למבחן, הוא יצטרך להוכיח שהוא עשה ככל יכולתו.

ישראל חסון: מאחר ובסמכות מנהל המעגנה לקבוע את התקנות, לקבוע את הנהלים ואיזה ציוד וכולי, זו חובה ראשית.

ישראל חסון: אם הוא עשה את כל אלה ובכל זאת נגרם נזק, הוא צריך להוכיח שהוא עשה ככל יכולתו.

ישראל חסון: זה מתבקש.

דן לבנה: הייתי מוסיף במקום "כמיטב יכולתו", כמקובל בתנאי הימאות הטובה.

גיורא קדר: זה ניסוח שמופיע בכל האמנות הבינלאומיות.

איתי עצמון: מה לא טוב ב"יעשה כל שניתן"?

דן לבנה: זה מושג שמוכר לכל הימאים וניתן להגדיר בדיוק אם זה היה בהתאם לתנאי הימאות הטובה או לא.

ישראל חסון: מאחר ואני לא יודע מהם כללי הימאות הטובה, תדברו על הניסוח.

ישראל חסון: מבחינתי, אם זה עונה על הדרישות, כללי הימאות הטובה או ככל שניתן, אני מאפשר לכם להגיע לנוסח המתאים ואני מוכן לאשר את זה בכפוף להסכמות ביניכם.

מורדי חבר: בתי המשפט קבעו שבכללי הימאות הטובה אם כל קרה שום דבר אז נהגו כראוי, ואם קרה משהו ויש תקדימים משפטיים לכך בארץ ובעולם, למונח הזה, שלא הומצא פה, ימאות טובה.

ישראל חסון: לפי דעתי אם נהנים בירושלים.

ישראל חסון: אני לא מבין מה אתם עושים בים.

גיורא קדר: חסר לי בסעיף הזה דבר אחד: אם הולכת להיות קטסטרופה, איפה מנהל המעגנה?

גיורא קדר: לדעתי זה צריך להיות בדיוק כמו בסעיף 21(ב), שברגע שבעל כלי השיט לא עשה את מה שהוא צריך לעשות ופה הולך להיות נזק קולוסאלי, מנהל המעגנה צריך לעשות ולחייב את בעל כלי השיט.

רננה שחר: זה לא אותו דבר כמו בסעיף 21 משום ששם מנהל המעגנה נתן הוראה אקטיבית שלא בוצעה, ואז הוא מבצע במקום.

רננה שחר: פה יש ניסוח של חובה של המשיט, חובה כללית שחלה על משיט ובעל כלי שיט למנוע נזקים לכלים אחרים.

רננה שחר: מנהל המעגנה לא יכול באופן אוטומטי לבוא במקומו או לבצע במקומו, זאת לא הסיטואציה.

גיורא קדר: אבל אם כלי שיט התנתק מהחבלים שלו ועכשיו הוא הולך לעשות נזק.

גיורא קדר: האם מנהל המעגנה - -

רננה שחר: אני מחפשת את התקנה המתאימה, זה מטופל.

רוני: זה מופיע בתקנה 25, הצד של מנהל המעגנה בבטיחות, ואנחנו מדברים ב-22 על חובת מפעיל כלי השיט.

גיורא קדר: תודה, קיבלתי.

רננה שחר: מקריאה את סעיף 22(ב): "משיט יודיע מיד למפעיל המעגנה ולמנהל המעגנה על כל נזק שגרם כלי שיט לרציף, מתקן אחר, או כלי שיט שבמעגנה.

רננה שחר: "

ישראל חסון: סעיף 22 מאושר.

רננה שחר: "איסור סיכון לאש 23.

רננה שחר: (א) לא יעשן אדם ולא ישתמש באש מסוג כלשהו במעגנה, במקומות שהעישון או השימוש באש כאמור נאסר בידי מנהל המעגנה.

רננה שחר: (ב) לא יבצע אדם עבודות הלחמה, ריתוך, חיתוך או ליטוש באש או באופן העלול לגרום גצים, ברציף, על כלי השיט או בכל מקום אחר במעגנה, אלא ברשות מנהל המעגנה ובהתקיים התנאים המוקדמים שהורה מנהל המעגנה לגבי עבודות כאמור.

רננה שחר: "

אורן סונין: כאן אני מתייחס כרגע אך ורק למעגנה בקישון וביפו, שם מתבצעות עבודות בדיוק כמו שמתואר כאן.

אורן סונין: זה יותר התייעצות לראות שאין פגיעה באפשרות לבצע עבודות כאלה, כי זה עבודות הכרחיות.

ישראל חסון: מנהל המעגנה צריך לאשר.

אורן סונין: בסדר, אבל פה כתוב:

אורן סונין: בהתקיים התנאים המוקדמים שהורה מנהל המעגנה לגבי עבודות כאמור.

אורן סונין: זאת אומרת, נדרשים פה תנאים מוקדמים.

אורן סונין: האם במסגרת התקנות האלה מעוגנים התנאים המוקדמים או שזה משהו אמורפי?

מורדי חבר: אני מנהל את מעגן הקישון.

מורדי חבר: התקנה הזאת מאוד חשובה כי מתבצעות שם כל מיני עבודות ריתוך, עבודות באש גלויה שיכולה לגרום אסון גדול מאוד.

מורדי חבר: אם אותו אדם שמבצע את העבודות היה מבקש אישור לפעול, הרי הוא לא יתקל בסירוב אם הוא יעמוד בהוראות הבטיחות של החוק כמו מיכל כיבוי אש בצד וכל הדברים האלה לפי כל חוקי העבודה.

מורדי חבר: לכן, אני אומר לך שזה אחד הסעיפים החשובים ביותר שקיימים בתקנות האלה מבחינת בטיחות האדם.

ישראל חסון: אתה לא עונה לו.

אורן סונין: אני שואל שאלה קונקרטית: פה כתוב: ובהתקיים התנאים המוקדמים שהורה מנהל המעגנה לגבי העבודות כאמור.

אורן סונין: האם יש מינימום לתנאים המוקדמים או איזו שהיא התחייבות למתן תנאים מוקדמים?

אורן סונין: האם זה סגור עד הסוף?

ישראל חסון: יש הוראות שהן כלליות ויש הוראות שהן ספציפיות לסוג העבודה, למיקום וכולי.

ישראל חסון: אומרת התקנה שאף אחד לא מבצע סוג כזה של עבודה אלא אם כן הוא בא קודם וקיבל לכך אישור, ואז נקבעים התנאים המוקדמים שהם ספציפיים לאותו דבר.

אורן סונין: מבחינת הלשכה המשפטית של הלספ"ן, התקנה הזאת, איך שהיא מנוסחת, אין סיכוי שתמנע אפשרות לעבודות כאלה בנמל?

רננה שחר: עבודות שמתקיימות בתנאי בטיחות, אין סיכוי שהיא תמנע.

רננה שחר: התשובה היא כן.

ישראל חסון: אנחנו לא נסיים את הקראה של כל התקנות ואנחנו חייבים לייעל את הדר הזה.

ישראל חסון: אני מודיע, ולא מאוחר מדי, ואני מבקש שלדיון הבא משרדי הממשלה ישבו עם עצמם, ישבו עם היועמ"ש של ועדת הכלכלה, יסכמו על נוסח ונשאיר את הדיון להתייחסות של הגורמים האחרים שיגיעו לכאן.

ישראל חסון: נשאיר פתח לדיון.

ישראל חסון: אנחנו לא יעילים, בעברית פשוטה.

ישראל חסון: אני מבקש שתמשיכו להעיר את ההערות, אבל בואו נייעל את העבודה.

ישראל חסון: תודה.

ישראל חסון: סעיף 23 אושר.

רננה שחר: "כיבוי דליקות 24.

רננה שחר: (א) מנהל מעגנה רשאי לנקוט כל אמצעים הנראים לו לכיבויה או לצמצומה של דליקה בכלי שיט, ברציף או במקום כלשהו במעגנה.

רננה שחר: (ב) פרצה דליקה בכלי שיט, יודיע על כך המשיט או בעל כלי השיט, במהירות האפשרות באמצעים שעומדים לרשותו, למנהל המעגנה ולרשות הכבאות; חובת הודעה כאמור תחול על המשיט אף עם הדליקה כובתה.

רננה שחר: "

ישראל חסון: סעיף 24 אושר.

רננה שחר: "הרחקת כלי שיט 25.

רננה שחר: (א) ראה מנהל מעגנה שיש הכרח בהרחקה מיידית של כלי שיט ממקום עגינתו במעגנה או בביצוע כל תמרון אחר בו, כדי למנוע או להפחית סכנה לחיים או נזק לכלי השיט, לכלי שיט אחר, למתקני המעגנה או לכל רכוש אחר במעגנה, או כדי למנוע פגיעה בסביבה הימית, רשאי הוא להורות לבעל כלי השיט או למשיט לנקוט כל פעולה כאמור.

רננה שחר: (ב) לא ביצע משיט או בעל כלי שיט הוראה מהוראת מנהל המעגנה שניתנו לפי תקנת משנה (א), רשאי מנהל המעגנה לבצע את ההוראה בעצמו או על ידי אנשים מטעמו באופן שיראה לנכון.

רננה שחר: "

ישראל חסון: אני חייב הסבר על סעיף (ב).

ישראל חסון: אני רוצה להבין בפועל: מנהל מעגנה, יש לו ויכוח.

ישראל חסון: הזכות שלו להיכנס לכלי שיט ולבצע בו פעולות, זה בסדר?

גיורא קדר: אם יש שריפה, כן.

ישראל חסון: לפי מה שכתוב פה בסעיף, לא כתוב פה שריפה.

רוני: כתוב בהרחקה מיידית כדי להרחיק או להפחית סכנה.

רוני: אתה מדבר על אירוע בטיחות.

רננה שחר: כמובן שלא.

רננה שחר: צריך להיות הכרח בהרחקה מיידית.

רננה שחר: יש הרבה תנאים מצטברים, אדוני.

ישראל חסון: סעיף 25, אדוני חבר הכנסת, אנחנו בעד?

לאון ליטינצקי: כן.

ישראל חסון: סעיף 25 אושר.

רננה שחר: "פרק שישי: מניעת זיהום המעגנה.

רננה שחר: הגדרה 26.

רננה שחר: בפרק זה, "שפיכה" – לרבות הזרמה, השלכה, פליטה, סילוק, דליפה או טפטוף.

רננה שחר: מניעת זיהום 27.

רננה שחר: (א) לא ישליך אדם כל חפץ או חומר במעגנה, לא יניחו ולא ישפוך אותו אלא במקום שייעד לכך מנהל המעגנה.

רננה שחר: - -

איתי עצמון: לגבי התקנה הזאת, זה לא גורף מדי?

איתי עצמון: אולי צריך לומר שיש פה כדי לגרום לנזק או לזיהום?

רני עמיר: הענין של גורם נזק או זיהום, זה דורש הוכחה וזה מסבך את כל הסיפור.

רני עמיר: עדיף להשאיר את זה ככה.

איתי עצמון: מה המשמעות של מי שעובר על ההוראה הזאת?

רננה שחר: כיום העבירות פליליות לפי סעיף 54 לפקודת הנמלים, שזה - -

איתי עצמון: לכן חשבתי שכדאי קצת לצמצם.

רננה שחר: אני חושבת שבכל חוקי הגנה הסביבה, סליחה שאני אומרת, אסור להשליך חומרים וחפצים בלי קשר לחוק שמירת הניקיון - -

איתי עצמון: אבל פה כתוב במקום שיורה על כך מנהל המעגנה.

איתי עצמון: זאת אומרת, לא מדובר על החוקים אלא על מקום שהוא קבע.

רננה שחר: נכון, יש פחי אשפה, יש מכלים לשפוך שמן משומש וכולי.

הלל רשף: יש מקומות שמוגדרים לזה בכל מעגנה.

הלל רשף: זה בדרישות רישיון העסק במעגנות.

ישראל חסון: ברור.

איתי עצמון: את שקטה עם הנוסח של (א)?

רננה שחר: כן.

איתי עצמון: בתקנה (ב) כן כתבתם שיש בהם לגרום להם נזק.

ישראל חסון: אני רוצה לנסות ולהסביר, תגידי לי אם הבנתי אתכם נכון: יש סט גדול מאוד של פעולות שמתהוות או מתחזוקה או מפעולה, או מנוכחות במקום.

ישראל חסון: אז היית צריכה להקיף את כל הדבר הזה ולפיכך, הם פירקו את זה להגדרה שהיא כללית ואחרי זה לעוד כמה דברים ספציפיים.

ישראל חסון: אני טועה?

רננה שחר: אתה לא טועה.

רננה שחר: אני אקריא את סעיף 27(ב), הוא מתעסק בפעולות ספציפיות: "לא יבצע אדם בתחומי המעגנה פעולות שיש בהן כדי לגרום למפגע או לנזק סביבתי, ובכלל זה צביעה בהתזה, ניקוי חול, ניקוי חלודה או שטיפת סיפונים או מפרשים בדטרגנטים, אלא באישור מנהל המעגנה, שיינתן בכפוף לרשיון העסק של מפעיל המעגנה, ובתנאים שיתנה כדי להבטיח מניעת זיהום מי המעגנה מפעילות כאמור.

רננה שחר: "

איתי עצמון: זאת תקנה שהיא ספציפית יותר לתקנת משנה (א), לא לגרוע ממנה?

איתי עצמון: מה היחס בין שתי התקנות?

ישראל חסון: היא מסבירה את (ג), שמסבירה לאלו פעולות לא ניתן לתת אישור גם בכינרת.

איתי עצמון: תקנת משנה (ב) היא כללית.

איתי עצמון: שאלתי מה היחס בין (א) ל-(ב)?

איתי עצמון: תקנה (א) כללית באופן גורף, לא יניח ולא ישפוך אלא במקום שייעד לכך.

איתי עצמון: ב-(ב) - -

ישראל חסון: יש פעולות שהוא זורק ושופך, שניתן לאפשר את זה.

רוני: באישור מנהל המעגנה.

ישראל חסון: (ג) אומר שלזה אין סמכות למנהל המעגנה גם בטבריה.

רננה שחר: נכון.

איתי עצמון: עדין לא ברור לי מה היחס בין (א) ל-(ב).

איתי עצמון: הפעולות שכתוב ב-(א) הן למעשה הפעולות שיש גם ב-(ב) רק ש - -

ישראל חסון: לא.

ישראל חסון: אם אני מבין את זה.

ישראל חסון: ..

רננה שחר: (א) זה גם להניח פחית קוקה-קולה.

רוני: (א) זה פעולות שמתבצעות גם פה, עכשיו.

רוני: יושבים ומניחים וחוזרים והולכים ויש השפעה.

רוני: ב-(ב) יש פעולות שהן ספציפיות לכלי שיט.

איתי עצמון: כתוב: ובכלל זה.

איתי עצמון: לא אמרתם רשימה אלא כדי לגרום לנזק ובכלל זה יכול לכלול גם פעולות שעלולות להיות תלויות גם ב-(א), ולכן אני שואל.

רננה שחר: יש הבדל בין להשליך חומרים לבין לגרום מפגע סביבתי.

רננה שחר: שניהם אסורים.

רננה שחר: ב-(א) אסור להשליך דברים וחומרים במעגנה.

רננה שחר: ב-(ב) אסור בפעילויות שגורמות מפגע סביבתי, וזאת לא רשימה סגורה, אבל הפעילויות שנקובות שם הן אופייניות לפעילויות של כלי שיט במעגנה וטעונות הסדרה מיוחדת, אישור מיוחד של מנהל המעגנה, שמבטיח שהדברים האלה לא יפגעו בסביבה.

דרורי לסקר: רציתי לבקש, אם אפשר, שיהיה כתוב רישיון עסק בהתאם לחוק רישוי עסקים.

דרורי לסקר: זאת הערה משפטית.

רננה שחר: זה מקובל עלינו אלא שאם המילה "רישיון עסק" מופיעה עוד כמה פעמים, אולי נכתוב את זה בסעיף ההגדרות.

רננה שחר: אני אבדוק אם זה מופיע בעוד מקומות.

איתי עצמון: אבל נכון לעכשיו זה כך.

ישראל חסון: בסדר.

ישראל חסון: אנחנו מאשרים בכפוף להערות את סעיפים 26 ו-27.

רננה שחר: סעיף 27 (ג): "לא יבצע אדם בנמל טבריה פעולות כאמור בתקנת משנה (ב), ולא ייתן מנהל המעגנה אישור לביצוע פעולות אלה.

רננה שחר: "

ישראל חסון: אנחנו מאשרים את סעיף 27.

רננה שחר: "איסור צביעה ב-T.B.T 28.

רננה שחר: (א) לא יצבע אדם כלי שיט בתחום המעגנה בצבעים למניעת צמדת ים המכילים תרכובות בדיל אורגניות (T.B.T).

רננה שחר: (ב) מנהל המעגנה, בבואו להתיר פעילות של צביעת כלי שיט, כאמור בתקנה 27(ב), יורה כי לא ייעשה שימוש בצבעים כאמור בתקנת משנה (א).

רננה שחר: "

ישראל חסון: סעיף 28 מאושר.

רננה שחר: "שפכים 29.

רננה שחר: (א) לא ישפוך אדם שפכים למי מעגנה או באתר שממנו יכולים שפכים להגיע למי מעגנה, ולא יורה ולא ירשה אדם שפיכת שפכים כאמור.

רננה שחר: (ב) לא ירשה משיט או בעל כלי שיט לשפוך או להזרים מכלי השיט שפכים למי מעגנה כאמור.

רננה שחר: (ג) שפכים המצויים בכלי השיט יוזרמו למתקנים שייעד לכך מנהל המעגנה, בתנאים ובמועד כפי שיורה; הוראות מנהל המעגנה לפי תקנת משנה זו יינתנו לפי הנחיות המפקח למניעת זיהום ים ולפי רישיון העסק של מפעיל המעגנה.

רננה שחר: "

איתי עצמון: אולי כאן, ב-(ג), כדאי שתפנו לתקנה 46 שעוסקת במתקני קליטה?

רננה שחר: אין בעיה.

ישראל חסון: הערות?

ישראל חסון: אין.

ישראל חסון: סעיף 29 מאושר בנוסף להפניה לסעיף 46.

רננה שחר: "פסולת.

רננה שחר: 30.

רננה שחר: (א) בעת שהיית כלי שיט במעגנה, לא יניח משיט או כל מי שכלי השיט נמצא באחריותו, שתצטבר בו פסולת שמחמת מהותה או כמותה מזיקה לבריאות או מפריעה לשמירת הניקיון במעגנה.

רננה שחר: (ב) בכל עת שהיית כלי שיט במעגנה וטרם עזיבתו את ריתוקו ליד הרציף, ידאג המשיט או כל מי שכלי השיט נמצא באחריותו, לאיסוף הפסולת המצטברת בכלי השיט ועל הרציף במכלי פסולת מתאימים ובטוחים הניתנים לאטימה, ולסילוק מכלי הפסולת כאמור למתקן לאיסוף פסולת שייעד לכך מנהל המעגנה.

רננה שחר: (ג) בתקנה זו ובתקנה 46, "פסולת" – למעט שפכים.

רננה שחר: "

ישראל חסון: סעיף 30 מאושר.

רננה שחר: גם שם אתה רוצה הפניה ל-46 או שזה מספיק?

איתי עצמון: תבדקו אם צריך.

רננה שחר: "מניעת מפגעים 31.

רננה שחר: (א) בעל כלי שיט או משיטו אחראי לכך שכלי השיט במעגנה לא יהווה ולא יגרום מפגע כמשמעותו בפקודת בריאות העם, 1940.

רננה שחר: (ב) היווה או גרם כלי השיט מפגע כאמור, רשאי מנהל המעגנה להורות לבעל כלי השיט או למשיט, לסלק את המפגע או להעביר את כלי השיט ממקומו למקום אחר או להוציאו מהמעגנה, לפי הענין.

רננה שחר: "

איתי עצמון: ואם הוא לא הוציא?

רננה שחר: יש לך את תקנה אכיפת הוראות, מנהל המעגנה, תקנה 57, שנגיע אליה.

ישראל חסון: סעיף 31 מאושר.

רננה שחר: "פרק שביעי: חובות מפעיל מעגנה.

רננה שחר: מתן שירותי עגינה 32.

רננה שחר: מפעיל המעגנה לא יסרב לספק שירותי עגינה במעגנה אלא מטעמים סבירים.

רננה שחר: "

איתי עצמון: המונח הזה לא קצת עמום?

איתי עצמון: אולי נאמר אם יש לו נימוקים סבירים שיש בהם כדי להצדיק את הסירוב או איזו שהיא חובת התייעצות אולי.

איתי עצמון: ההוראה קצת קשה.

רננה שחר: המעגנות, בגדול, הם עסקים.

רננה שחר: הם צריכים להצדיק את עצמן ולכן אין סיבה שהם לא יקבלו כלי שיט אם יש להם מקום.

רננה שחר: זה עסק והוא מתנהל כפי שעסק מתנהל.

קריאה: אלא אם כן הוא דיג שלא משלם, מלכלך.

קריאה: ..

קריאה: לא נחזור לסעיף 8.

ישראל חסון: אגב, אני חושב שההערה שלך חשובה.

ישראל חסון: אם אנחנו חוזרים לסעיף 8, נצטרך להבטיח אחוז מסוים, שזה לא נתון לשיקול דעתו.

ישראל חסון: ואז אתה תבטיח את האינטרס שלך, בסדר?

ישראל חסון: אני שואל את עצמי אם להשאיר את זה כמות שזה, כשאנחנו זוכרים את סעיף 8.

ישראל חסון: בסעיף 8, התחולה שלו מבטיחה לך את זה.

רננה שחר: "חובות מפעיל מעגנה 33.

רננה שחר: (א) מפעיל מעגנה יקים את כל התשתיות, המערכות או המתקנים המפורטים בפרק זה (להלן – התשתיות), יספקם לכל כלי השיט העוגנים במעגנה, יפעילם ויתחזקם ברמת בטיחות נאותה, הכל להנחת דעתו של הממונה על הנמלים.

רננה שחר: (ב) הממונה על הנמלים רשאי, בכפוף לכל דין, לפטור מפעיל מעגנה מן הצורך להקים, להפעיל או לתחזק אחת או יותר מן התשתיות, אם שוכנע, להנחת דעתו, כי נתקיים אחד מאלה: (1) לא ניתן בתנאים הקיימים להקים או להפעיל את התשתית; - -

איתי עצמון: סליחה, "לא ניתן", מדובר גם מסיבות תקציביות?

רוני: לא, מדובר גם על דברים טכניים.

רוני: יש דברים שפשוט אי אפשר בגלל מבנה מעגנה.

איתי עצמון: זה קצת לא ברור ולכן אולי כדאי כן לתחום את זה.

מורדי חבר: תקציביות זו שאלה טובה.

ישראל חסון: בוודאי.

ישראל חסון: מורדי, אתמול היה סרט על נעמן דילר.

ישראל חסון: כששאלו את מנהל המוזיאון: תגיד, היתה סקירה של המשטרה ואמרו לך מה צריך לעשות.

ישראל חסון: הוא אמר: כן, אבל לא אמרו לי איפה יש כסף לכך.

ישראל חסון: מאחר ואתה מדבר על עניינים שיש בהם מן הבטיחות וכו', אם אנחנו משאירים לשיקול דעתו ורק לשיקול דעתו לא לבצע פעולות כאלה ואחרות, זה קצת רחב.

רוני: אנחנו אומרים ממונה על הנמלים.

ישראל חסון: מבחינתי זה שיקול דעתו.

רננה שחר: סליחה, הממונה על הנמלים זה משרד התחבורה.

ישראל חסון: זה יפתיע אותך אם אגיד לך שבשדה התעופה גם משרד התחבורה אחראי ובכל זאת אנחנו עדין טסים בלי כל אמצעי הבטיחות הנדרשים לפי תפיסת העולם המקצועית של גורמים כאלה ואחרים משיקולי תקציב?

רננה שחר: אני חושבת שזה לא אותו דבר כי שם יש את רשות שדות התעופה עם הסיפור שלה, אבל דווקא העובדה שהשיקול התקציבי איננו במוסד של מי שמכריע בשאלה הזאת, משרד התחבורה, והשיקול התקציבי מונח לפתחן של החברות הכלכליות ומנהלי המעגנות - -

ישראל חסון: אבל החברה הכלכלית יכולה לומר לממונה: תשמע, מה שאתה משית עלי, אתה מציב אותי במצב לא תחרותי וכן תחרותי וכולי, ותבין שלא אוכל להתקיים והוא יפעיל את שיקול הדעת התקציבי.

קריאה: תחליף את הממונה.

ישראל חסון: לא, אני לא אחליף את הממונה אלא אגביל אותו.

רננה שחר: זה לא נעשה מעולם.

ישראל חסון: אבל אם את משאירה את זה פתוח בלי להציב סייגים לענין, הלוואי והיינו חיים בעולם שמוכיח לנו שהמציאות היא אחרת.

ישראל חסון: אנחנו נתקלים בזה על כל צעד ושעל.

ישראל חסון: אני מציע לך להישאר לדיון הבא ותשמעי איך זה מתנהל גם בתחום בטיחות בדרכים.

רננה שחר: אתה לא מתכוון לפטור אותם בגלל שיקולים תקציביים.

רננה שחר: הפטור פה הוא בגלל שלא ניתן פיסית.

רננה שחר: הם רוצים להבטיח את זה בנוסח.

גיורא קדר: זה בדיוק מה שתיארת וזה קרה, לא חפרו כי אמרו שאין כסף.

מורדי חבר: אני מנהל מעגנה שאגרות העגינה בה כאלה אפסיות, שפה מנהלי מעגנות אחרים יצחקו, של 89 שקל לחודש לעגינה.

מורדי חבר: הרי כולם יגחכו פה.

מורדי חבר: בשנה שעברה היה קשה, היה בעייתי, אבל בגלל שאני גם חברה ממשלתית, החברה מכספי הציבור הכניסה 8 מיליון שקל לבצע חפירה תחזוקתית.

ישראל חסון: האמן לי, אני מתחייב בפניך שאם אהיה בכנסת הבאה אתם תקבלו את התקנות ואחרי זה נתחיל לדבר על הכסף שמוקצה לדבר הזה.

ישראל חסון: אני אומר לך שמאחר וזה ספורט לעניים, נדבר על זה בהזדמנות, לא בוער.

קובי נעים: צריך שלא יהיה רק המקל אלא גם את הגזר וצריך לזה גם סעיף תקציבי שיטפל בזה, כי זה יכול להגיע להוצאות שלא נוכל לעמוד בהן.

רננה שחר: התקנות משיתות את הדברים האלה וזהו הפרק שמשית חובות על מפעיל המעגנה.

רננה שחר: השיקול התקציבי אינו במשרד התחבורה, זה לא כסף שלנו.

רננה שחר: גם על הדוגמה של מר קדר, שאמר שלא חפרו בגלל שאין כסף, אבל זה לא שמשרד התחבורה התיר לו לחפור.

ישראל חסון: בסדר.

ישראל חסון: מאחר ואין מחלוקת, תוסיפו את הדבר הזה.

ישראל חסון: זה אולי "שלייקעס על חגורה", אבל תוסיפו את זה.

ישראל חסון: אני מאשר את הסעיף הזה בכפוף לשינוי בנוסח שאתם תסכימו עליו.

ישראל חסון: העיקרון הוא שגברתי ואדוני יסכימו על הנוסח הזה.

גיורא קדר: הם מתבקשים להתייעץ אתנו.

ישראל חסון: זה מתחם את זה לדבר מאוד קונקרטי, שיקול תקציבי.

גיורא קדר: ברגע שזה נעשה בלי שלמשתמשים יש זכות לדבר, יש פה בעיה.

ישראל חסון: זה חובה של מנהל המעגנה.

ישראל חסון: מנהל המעגנה, מבחינתי, בשביל לתת לך את השירות, כל הדיון פה הוא מה חובתו של המנהל ושל הממונה, ומה יחסי הגומלין ביניהם.

ישראל חסון: ושלא יהיו פה מבצעי הנחות באיכות השירות שאתה מקבל.

ישראל חסון: זה הדיון.

רננה שחר: "33.

רננה שחר: (ב)(2) מספר כלי השיט העוגנים במעגנה אינו מצדיק הקמתה או החזקתה של התשתית; (3) הקמת המעגנה טרם הושלמה, ומפעיל המעגנה המציא ערובה מספקת כי ישלים את הקמת התשתית תוך זמן סביר; (4) קיים אמצעי חלופי נאות לספק את הצורך שלמענו נועדה התשתית.

רננה שחר: "

ישראל חסון: סעיפים 32,33, בכפוף למה שסיכמנו, מאושרים.

רננה שחר: "נתיבי כניסה ויציאה 34.

רננה שחר: מפעיל מעגנה, באישור הממונה על הנמלים, יסמן את נתיבי הכניסה והיציאה מהמעגנה, באופן ברור ונראה לעין ביום ובלילה.

רננה שחר: "

ישראל חסון: סעיף 34 מאושר.

ישראל חסון: אנחנו ב-12:45 אמורים לסיים.

רננה שחר: "עומק המים 35.

רננה שחר: (א) השתנה עומק המים במעגנה מהקבוע במפה הימית של המעגנה (להלן – העומק הקבוע), באופן המסכן את בטיחות השיט, ידאג מפעיל המעגנה לחפירת קרקעית המעגנה - - אנחנו מבקשים להוסיף את המלים "לפי הוראות כל דין", - - לעומק הקבוע תוך פרק הזמן שיורה הממונה על הנמלים;

איתי עצמון: את יכולה לחזור?

רננה שחר: אחרי "לחפירת קרקעית המעגנה להוסיף "לפי הוראות כל דין".

רננה שחר: זה לבקשת משרד הפנים משום שחפירה ימית מחייבת היתר לפי חוק רישוי עסקים.

איתי עצמון: למרות שבכל מקרה התקנות לא גורעות.

קריאות: איזה חוק היא מחייבת?

רננה שחר: חוק תכנון ובניה, פרק ה', הפרק של היתרים, חפירה ימית נחשבת עבודה טעונה היתר.

ישראל חסון: סליחה, דרורי, בהנחה שגילינו כרגע הצטברות של חול שמתחילה להוות סכנה.

ישראל חסון: תוך כמה זמן אנחנו מקבלים אישור ממשרד הפנים לחפור חפירה ימית?

קריאות: חצי שנה מינימום, אם היא זריזה.

ישראל חסון: גברתי, אני רוצה לסייג את הדבר הזה מאחר ולא יתכן שייווצר מצב שכפי שאנחנו מכירים את הפעילות והקצב של השירות הזה, שהדבר הזה לא יתוחם בזמן של תגובה של משרד הפנים.

רוני: אנחנו ביקשנו להחריג את זה.

רוני: יש סעיפים של עבודות שניתן להם חריג.

רוני: זה לא חפירה כפי שמבצעים חפירה ביבשה.

רוני: חפירה ימית במעגנה, פתיחת הסתימה, זה לצורך הענין כיסוח דשא בחצר הבית.

ישראל חסון: אתה מבקש להחריג את זה ואני ביקשתי בקשה יותר עדינה.

דרורי לסקר: העמדה שלנו היא כמובן ללכת לפי זמנים קבועים שלפיהם צריך ללכת, ואנחנו לא רואים שיש אפשרות לקבוע בחוק נפרד זמנים שונים.

דרורי לסקר: אם ינתנו לי 5 דקות אוכל לבדוק את הענין ולחזור.

ישראל חסון: יש שתי אפשרויות לסעיף הזה, ואנחנו נסיים בהתייחסות הזאת.

ישראל חסון: או שמשרד הפנים יידע לתת לנו דרך להתחייב שנקבל את הסוגיות האלה בפרק זמן סביר או שאנחנו מחריגים את הנושא הזה.

רננה שחר: מבחינתנו זה בסדר.

רננה שחר: פנינו למשרד הפנים ויש להם סמכות לפטור.

ישראל חסון: אז יש שתי אפשרויות: או שהם נותנים פה את ההיתר תוך פרק זמן נתון, שאי קבלתו מהווה היתר בפרק הזמן הזה.

ישראל חסון: אני לא צוחק, זה בכל הרצינות.

ישראל חסון: תגידי לי שאני מנסה להמציא משהו חדש, או שאנחנו מחריגים את זה.

רננה שחר: סליחה אדוני, מה שאתה אומר מאוד מקובל עלי מקצועית אבל באמצעות התקנות האלה אני לא יכולה לגבור על חוק התכנון והבניה.

ישראל חסון: בסדר גמור.

ישראל חסון: אז תחשבו על פתרון.

ישראל חסון: והיה ומשרד הפנים מתכוון להתנגד, אני מבקש שיגיע לכאן נציג מהנהלת המשרד, שיסביר למה הוא לא נותן את זה.

דרורי לסקר: בסדר.

רני עמיר: פריט מידע שנוגע במישרין לסעיף שעכשיו דובר בו: אמנם הסוגיה לכאורה מול משרד הפנים אבל הענין של חפירה לפי כל דין נוגעת במישרין גם לנושא של הטלת החומר החפור.

רני עמיר: אני רוצה להזכיר לכם שכשנחפר החומר, מבחינה תחזוקתית צריך להטיל אותו אחר כך.

רני עמיר: לכן, לפי כל דין זה חשוב גם מבחינת הגנת הסביבה.

ישראל חסון: אנחנו נקבע ישיבה נוספת בפגרה.

ישראל חסון: אני מבקש מכם שתנסו לדבר ביניכם כמה שאתם יכולים לפני.

ישראל חסון: משרדי הממשלה זה חובה.

ישראל חסון: תגיעו לפה עם צמצום פערים רב ככל האפשר.

ישראל חסון: לסוגיית תקנה 8: אני אומר לכם, נכון שאנחנו מאשרים, אני אחזיק 5 תקנות אחרונות באוויר עד אשר תקנה 8 תסוכם ותגיעו לפשרה.

ישראל חסון: אז בבקשה, אני אומר לכם את זה מראש.

ישראל חסון: אני יודע שזה מהותי לחלק מהאנשים, זה מהותי לשני הצדדים.

ישראל חסון: בואו תמצאו פשרה שתאפשר חיים משותפים.

ישראל חסון: תודה רבה.

ישראל חסון: ניפגש בישיבה הבאה.