ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 705, 2008-11-03 09:30

ישראל חסון: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה בנושא חוק תכנון משק החלב, התשס"ח-2008.

ישראל חסון: אני מבין שהחוק הזה מורכב מאוד ואמור לייצב איזושהי מציאות - שמבחינת ייצור החלב היא מציאות מפוארת - ולהבטיח המשך עתיד טוב.

ישראל חסון: אני מבקש מכל אלה שאמורים להתייחס להצעת החוק לעשות זאת בקצרה ובצורה עניינית.

ישראל חסון: אנחנו רוצים למצות את הדיון הזה ביסודיות – אני לא מתכוון למרוח שום דבר, אלא אתן זכות דיבור לכל מי שירצה, אבל אני מבקש לעשות זאת בקצרה.

יורם מרציאנו: אתה מתכוון לקיים הצבעה היום?

ישראל חסון: אם זה יתאפשר.

ישראל חסון: אני מבקש מנציגי משרד החקלאות להסביר באופן כללי את מהות החוק.

איציק בן-דוד: לא אגזים אם אומר שזהו רגע היסטורי לענף החלב, שהוא מהמתוכננים ביותר במשק החקלאות הישראלי.

איציק בן-דוד: לא רק שהתשתית החוקית שעליו הוא פועל רעועה ולא ראויה, גם ההסדרה שלו בידי גוף – מועצת החלב – שהוא חברה בע"מ, היא בעייתית.

איציק בן-דוד: זה הענף היחיד שאינו מוסדר על-ידי מועצה סטטוטורית.

איציק בן-דוד: היקף הייצור החזוי לשנת 2008 היא 1.290 מיליארד.

איציק בן-דוד: הייצור מתחלק בין המשק המשפחתי למשק השיתופי ובתי-הספר.

איציק בן-דוד: ערך הייצור במונחי שער המשק הוא 2.8 מיליארד שקל ובמונחי מחיר לצרכן – עם הרווח הקמעונאי, מס ערך מוסף ועלויות התעשייה והשיווק – 8.3 מיליארד שקל.

איציק בן-דוד: בענף פועלות מספר מחלבות גדולות – "תנובה", קבוצת "שטראוס" ו"טרה מילקו" – ועוד כ-80 מחלבות בינוניות שרובן הגדול אינן מוגדרות כמחלבות קולטות, במובן זה שהן לא קולטות את החלב ישירות מהחקלאים, אלא משתמשות לצורך ייצור המוצרים באבקת חלב או בחלב גולמי שמועבר אליהן מהמחלבות הגדולות.

איציק בן-דוד: התפלגות היקף הייצור ומכסות חלב בעשור האחרון: אפשר לראות את הקפיצה הגדולה שהיתה בשנת 2007 ו-2008, אשר נבעה מהיערכות החקלאים למחסור בחומרי גלם בשוק העולמי, דבר שאפשר לצרכני ישראל להמשיך ולקבל אספקה סדירה של מוצרי חלב במחירים שבהרבה חודשים היו נמוכים מהמחירים בשוק העולמי.

איציק בן-דוד: בעשור האחרון הענף עבר רפורמה מקיפה שבמסגרתה כל הרפתות הותאמו לדרישות איכות הסביבה.

איציק בן-דוד: כמו כן הענף עבר תהליך של התייעלות.

איציק בן-דוד: אפשר לראות במשך תקופת הרפורמה את השתנות מספר הרפתות במשק המשפחתי ובמשק השיתופי – היתה ירידה של כ-400 רפתות במשק המשפחתי וכ-40 רפתות במשק השיתופי.

איציק בן-דוד: אפשר לראות גם את ההשתנות של גודל הייצור הממוצע בכל אחת מיחידות הייצור במשק המשפחתי, מ-390 ל-560, ובמשק השיתופי מ-3 מיליון ל-4 מיליון.

איציק בן-דוד: בתקופת הרפורמה היתה ירידה במספר הרפתות ובמקביל עלייה בהיקף הייצור הממוצע לרפת.

איציק בן-דוד: המאפיינים הייחודיים שדורשים מדיניות של תכנון ומעורבות הרבה יותר עמוקה של הממסד בענף החלב, במיוחד בהשוואה לענפי חקלאות טריים אחרים, נובעים מכך שהחלב הגולמי הוא מוצר שחיי המדף שלו קצרים ולכן לשם שיווקו נדרש עיבוד מהיר מאוד במסגרת התעשייתית.

איציק בן-דוד: הענף הזה מאופיין בקשר הישיר והמלא בין החקלאי לתעשייה, שלא מאפיין את שאר ענפי החקלאות.

איציק בן-דוד: לא ניתן לשווק חלב גולמי, אלא רק לאחר שעבר עיבוד תעשייתי.

איציק בן-דוד: הענף הזה, גם ברפתות ועל אחת כמה וכמה במחלבות, הוא ענף עתיר טכנולוגיה ומחייב השקעות גבוהות מאוד.

איציק בן-דוד: תהליך כזה של השקעות מחייב בדרך כלל גם תכנון ארוך טווח, על מנת שההשקעה הכבדה, במיוחד מצד הרפתנים - ההשקעות שבוצעו אחרי הרפורמה – והמחלבות שהשקיעו בעשר השנים האחרונות סכומים גדולים בשדרוג תשתית הייצור האלה, מן הדין שהשקעות כאלה יפעלו לאורך זמן בתשתית ובתנאי רקע כלכליים ידועים.

איציק בן-דוד: הענף הזה מאופיין בכך שיש על פני כל השנה חוסר התאמה בין הייצור לביקוש.

איציק בן-דוד: בחורף הייצור גבוה יותר מאשר בקיץ, אבל בחורף הביקוש למוצרי חלב נמוך יותר מאשר בקיץ.

איציק בן-דוד: זה מחייב מנגנונים מורכבים של העברת חלב מהחורף לקיץ, על מנת שלא לשפוך עודפי חלב בחורף ובקיץ לא לייבא חלב.

איציק בן-דוד: הענף נערך ופועל בכיוון, הן בצורה של מדיניות של העברת ייצור חלב גולמי מהחורף לקיץ וסיוע של מדיניות מחירים תומכת, ומצד אחר ייבוש אבקה בתקופת עודפי החלב ושחזורה לחלב ולמוצרים בתקופת החוסר בקיץ.

איציק בן-דוד: אנחנו פועלים כל הזמן על מנת ליישר את העקומה במובן זה.

איציק בן-דוד: בעיה אחרת היא שהמחלבות בארץ, כמו כל המפעלים, פועלות רק בימי חול ובימי שבת וחגים הן אינן פועלות.

איציק בן-דוד: לכן, נוסף לצורך בוויסות החלב בחורף, עקב המאפיינים שציינתי קודם, יש גם צורך בפעולות של ויסות הענף בסופי השבוע, על מנת שחלב שנחלב ברפתות בשבתות לא ילך לאיבוד ויגיע במהירות למחלבות.

איציק בן-דוד: אם צריך, במקרים כאלה החלב עובר תהליך של ייבוש.

איציק בן-דוד: פרמטר נוסף שהוא בבסיס החקיקה, לפחות במדיניות משרד החקלאות, הוא הצורך להמשיך ולשמר את הרפת המשפחתית הגרעינית ככלי עיקרי למדיניות של פריסה התיישבותית ושימור המרחב הכפרי בתוכו.

איציק בן-דוד: זאת למרות ההתייעלות שהענף עבר בתקופת הרפורמה.

איציק בן-דוד: הנחות היסוד בבסיס החקיקה: זהו אחד מהענפים המורכבים ביותר בחקלאות הישראלית, אם לא המורכב ביותר, שמאופיין בעתירות הון גבוהה מאוד-מאוד; הוא משמש בידי החקלאות ובידי משרדי ממשלה אחרים ככלי עיקרי ליישום מדיניות פיזור אוכלוסין לאורך הפריפריה ופיתוח המרחב הכפרי וכן גם שמירה על הריאות הירוקות.

איציק בן-דוד: לכן יש חשיבות בשימור הרפת לא רק באזורי פריפריה, אלא גם באזור מרכז הארץ, כי הרפת היא עוגן לקיומם של מרחבים ירוקים גם במרכז הארץ; הכוונה היא שלאחר הרפורמה, לאחר ההשקעות הכבדות שבוצעו במחלבות, להשאיר את התכנון בענף לאורך זמן; צריך להבטיח תנאי רקע כלכליים הולמים לכל השחקנים בענף, על מנת שלאורך השנים יוכלו להחזיר את השקעותיהם ולפעול בתנאי יציבות.

איציק בן-דוד: זה נעשה בעזרת מדיניות מחירים, מדיניות ניהול מאוד סלקטיבית והסדרים אחרים שנועדו למנוע יצירת עודפים בשווקים.

איציק בן-דוד: המצב הנוכחי על פיו הענף מוסדר, מושתת על שלוש רגליים: 1.

איציק בן-דוד: הסדרי התכנון שמגובים בשני בסיסים משפטיים: חוק תכנון משק החלק משנת 1992 שלמעשה קובע את סמכותו של השר לקבוע מידי שנה את היקף הייצור השנתי וממנו נגזרת המכסה הכוללת; צו החלב שפועל מכוח חוק חירום, שמעמדו בעייתי, שקובע את ההסדרים שמתרגמים את המכסה השנתית למכסות פרטניות; 2.

איציק בן-דוד: מועצת החלב, שאנחנו מתכוונים להסדיר את הפעילות שלה בחוק; 3.

איציק בן-דוד: מחיר המטרה, שהוא כלי עיקרי להבטחת תנאי ייצור נאותים, קבועים ויציבים לחקלאים.

איציק בן-דוד: מטרת החוק היא לשלב במסגרת חוקית אחת ומעודכנת את כל היבטי התכנון ותנאי הרקע שבהם הענף עובד: הסדרת סוגיית התכנון, הסדרת פעילות מועצת החלב והסדרת מחיר המטרה.

איציק בן-דוד: כל זה פחות או יותר תוך צילום מצב של נוהלי עבודה המקובלים.

ערן אטינגר: הצעת החוק המונחת לפניכם כוללת חמישה פרקים עיקריים: סעיף המדבר על המטרות; סעיפים שעוסקים בתכנון משק החלב – סעיפים העוסקים בנושא הסדרת הייצור, שיווק וקביעת מחירים; מצד אחד הסדרת מעמדה של מועצת החלב והגדרת תפקידים וסמכויות ומצד אחר עיגון של משטר פיקוח ובקרה על הפעולות האלה; פרק שנוגע לעונשין, פיקוח ואכיפה; פרק שכולל הוראות שונות.

ערן אטינגר: ישנו פרק שעוסק בתכנון משק החלב והוא מסדיר את הנושא של ייחוד השיווק מייצור מקומי.

ערן אטינגר: בעיקרו זה למעשה אימוץ של הסדר שקיים היום בחקיקה.

ערן אטינגר: בפרק זה יש עיגון של סמכות שר החקלאות לקבוע את המכסה הארצית.

ערן אטינגר: גם זה עיגון של הסדר שקיים היום בחוק החלב הנוכחי.

ערן אטינגר: יש גם הסדרה של נושא ועדת המכסות והוראות לעניין קביעת מכסות חלב, הוראות לייצור ושיווק חלב, איסור השמדה וקביעה של ועדת ערר על ועדת המכסות.

ערן אטינגר: אחד הדברים המרכזיים ביותר בחוק הזה הוא עיגון בחקיקה של מחיר המטרה, אותו מחיר שהמחלבות משלמות ליצרני החלב.

ערן אטינגר: זו פעם ראשונה שיעגנו את הנושא הזה בחקיקה מסודרת, כולל תקופת מעבר לשש השנים הראשונות שמהווה צילום מצב.

ערן אטינגר: במקביל החוק קובע סמכות של ועדת המחירים לקבוע מחירים מרביים לחומרי גלם חלביים ושירותי ייבוש וחיבוץ.

ערן אטינגר: אלה בעצם מחירים ש"תנובה", שהיא מונופול בתחום, מוכרת את המוצרים האלה למחלבות אחרות.

ערן אטינגר: גם בזה נדרשת רגולציה.

ערן אטינגר: החוק מסדיר פרקטיקה נוספת, שמקובלת מזה שנים, וזה יצירה של מתאם לגבי מוצרים שמצויים בפיקוח, אם כי יש כוונה לדלל מאוד את רשימת המוצרים לצרכנים, שזה בפיקוח, אבל ככל שמוצרים כאלה נשארים בפיקוח, החוק מסדיר מתאם של המחיר שלהם ביחס לקביעת מחיר המטרה, כדי שהמחלבות לא יימצאו במצב שהן בין הפטיש לסדן.

ערן אטינגר: פרק חשוב בחוק הוא הסדרת מעמדה של מועצת החלב.

ערן אטינגר: עד היום הוסדרו גופים דומים באמצעות תאגידים סטטוטוריים – מועצות ייצור.

ערן אטינגר: יש כאן אנומליה, מצד אחד ענף החלב הוא הענף המתוכנן ביותר, שהממשלה וגורמים אחרים מעורבים בו בצורה חזקה ביותר, אבל התשתית החוקית שלו היא הדלה ביותר, בין השאר העובדה שעד היום מועצת החלב היא למעשה תאגיד פרטי.

ערן אטינגר: בשנים קודמות ניסה משרד החקלאות לקדם עיגון של מועצת החלב כתאגיד סטטוטורי, כפי שמקובל בתחומים אחרים.

ערן אטינגר: עקב הסתייגויות של משרד המשפטים ושל משרד האוצר, ואנחנו מכירים את זה מחקיקות מן השנים האחרונות שבהן ניתנות סמכויות לתאגידים פרטיים וכן חקיקה שמסדירה גם משטר של פיקוח ובקרה על פעולותיהם, זה המתווה שמוצע במקרה הזה.

ערן אטינגר: בעצם החברה נשארת תאגיד בתחום המשפט הפרטי.

ערן אטינגר: אימצו מודל דומה בחוק נכסים של נספי שואה, בחוק הספרייה הלאומית וכו', כך שזו לא פעם ראשונה שלוקחים תאגיד מתחום המשפט הפרטי.

ערן אטינגר: ההבדל המשמעותי הוא שפה מדובר בתאגיד שפועל כבר הרבה מאוד שנים בתחום שלא מכוח חוק והצעת החוק מעניקה לו סמכויות, מטילה עליו תפקידים ומסדירה משטר של פיקוח ובקרה על פעולות הגוף הזה, כנגזרת של העובדה שהוא מקבל תפקידים וסמכויות מכוח החוק.

ערן אטינגר: חלק גדול מהפעילות שמתבצעת היום, בעיקרה בצורה וולונטרית, מוסדר באמצעות תקנות שיוצאו על-ידי הממשלה, יקבלו אישור של הוועדה הנכבדה הזאת ומועצת החלב היא גורם מייעץ לשר החקלאות בתהליך קבלת ההחלטות.

ערן אטינגר: בעניין זה הכוונה לעגן בתקנות שורה ארוכה של הסדרים שקיימים היום במסגרת נהלים פנימיים ונהלי עבודה של מועצת החלב.

ערן אטינגר: עיקר התקנות הוא צילום של מצב קיים.

ערן אטינגר: הרעיון הוא לקחת את הכללים הקיימים ולהתאימם במסגרת של תקנות.

ערן אטינגר: התקנות בנוגע למכסות מדברות על מנהל המכסות, כפי שהוא פועל היום, וכן תקנות בעניין ויסות והסדרה של כמויות חלב, עניין כשירות דירקטורים במועצת החלב, קביעת היטלים שמשלמים יצרנים למחלבות והוראות לעניין הכנת התקציב השנתי.

ערן אטינגר: בכל אלה המועצה תהיה גוף מייעץ לשר.

ערן אטינגר: המועצה תהיה גורם מבצע לעניין אכיפת משטר הפיקוח על ייצור ושיווק חלב גולמי ולעניין ויסות והסדרה של כמויות החלב במשק.

ערן אטינגר: כן היא תהווה מסגרת ארגונית לפעילות ועדת המכסות.

ערן אטינגר: הכל כפי שבעצם מתבצע כבר היום, כאשר המועצה מהווה מסגרת ארגונית לפעילותו של מנהל המכסות.

ערן אטינגר: כאמור, במקביל להטלת תפקידים והענקת סמכויות מכוח החוק, ההצעה מבקשת לעגן משטר של פיקוח ובקרה על פעילות התאגיד הזה, שהופך מעין תאגיד ציבורי.

ערן אטינגר: יש קביעה שהחברה תפעל למטרות ציבוריות בלבד.

ערן אטינגר: אני מבקש לציין שכבר היום, על-פי החקיקה הקיימת, החברה כבר מוגדרת כחברה לתועלת הציבור, פועלת שלא לכוונות רווח וחלים עליה הוראות בפרק מיוחד בחוק החברות שחוקק לפני שנה.

ערן אטינגר: בין ההוראות העיקריות שמסדירות פיקוח ובקרה על מועצת החלב יש הוראות שנוגעות למינוי יושב-ראש ומנכ"ל באישור הוועדה לבדיקת מינויים שפועלת בהתאם לחוק החברות הממשלתיות, החלת חוקים שונים החלים על עובדי ציבור על עובדי מועצת החלב ונושאי משרה בשורה ארוכה של חוקים, כמקובל בגופים דומים שעובדים בצורה דומה.

ערן אטינגר: יש גם קביעת חובת דיווח והגשת תכנית שנתית לאישור השר, קביעת מגבלות על שיעור ההיטל ועל סך הכספים הצבועים בקרנות וכן קביעת הוראות בעניין ניגוד עניינים.

ערן אטינגר: פרק נוסף שמוצע בהצעת החוק נוגע לפיקוח אכיפה ועונשין, הגדרת עבירה על הוראה מהוראות החוק, קביעה בעניין אחריות נושא משרה ותנאים וכשירויות להסמכת מפקחים.

ערן אטינגר: לסיכום: נקודת המוצא שלנו היתה הסדרת תשתית משפטית מסודרת לפעילות שמתבצעת שנים ארוכות.

ערן אטינגר: עם זאת, כמובן שכאשר עוברים למתווה משפטי מסודר יש דברים שמשתנים במעבר הזה.

ערן אטינגר: אני חושב שהנושא המרכזי הוא הסדרת בסיס חוקי מסודר לפרקטיקה רבת-שנים של מחיר המטרה, אשר עד היום היא תלויה בהסכמות.

ערן אטינגר: נושא של הסדרה סטטוטורית של מועצת החלב הוא נושא מהותי.

ערן אטינגר: כאמור, עד היום זה היה תאגיד פרטי שמתבסס על הסכמות וולונטריות.

ערן אטינגר: זה נושא רגיש מאוד ולא יציב, אבל לאחר שהחוק יעבור הוא יהיה גורם שמצד אחד מקבל תפקידים וסמכויות ומצד אחר נדרש לתת דין וחשבון לשורה של גופים שמפקחים על פעילותו.

ערן אטינגר: כמו כן, יש כאן עיגון בסיס חוקי לגביית ההיטלים שכונו עד היום "דמי שירות" והתבססו למעשה על הסכמות.

ערן אטינגר: כל אלה מתארים את הליבה של החידושים שהצעת החוק הזאת מבקשת להסדיר.

אבשלום וילן: למען גילוי נאות אני אומר שבמשך שנים הייתי רכז רפת ואני מכיר את הענף היטב.

אבשלום וילן: אמי היתה 30 שנה בענף החקלאי, במלחמת השחרור פינתה את הרפת של נגבה והחזירה אותה.

אבשלום וילן: אפשר לומר שהיסטורית אני מכיר את הענף הזה 80-70 שנה.

אתי בנדלר: זה בוודאי לא יוצר ניגוד עניינים.

אבשלום וילן: אני חושב שהחוק זה הוא חוק חשוב.

אבשלום וילן: אני חושב שההסדרה החוקית שמשרד החקלאות מבקש להפעיל היא לברכה לענף והיא תעגן את כל הנושא הסטטוטורי של המועצה בפיקוח על הענף.

אבשלום וילן: צריך להבין שבמשק הקיבוצי עיקר הרווח הוא מהחקלאות וגם במגזר המושבי הוא ענף חשוב מאוד.

אבשלום וילן: לאורך עשרות שנים זה הענף היציב ביותר בחקלאות הישראלית.

אבשלום וילן: יש כאן מצב מאוד מוזר – בקריאה הראשונה התחייב שר החקלאות, בהמשך לדיונים שקיימנו איתו כמעט עד לחקיקה, שיבוצעו תיקונים בשורה של נושאים.

אבשלום וילן: לצערי מסתבר שהטקסט הוא אותו טקסט כפי שהיה בקריאה הראשונה, מבלי שנעשו התיקונים הדרושים.

אבשלום וילן: כמי שתומך בהעברת החוק אני אומר שאי אפשר לחוקק את החוק מבלי לבצע את התיקונים האמורים.

אבשלום וילן: אני יודע שאם רוצים להגיע להצבעה ביום רביעי, צריך לתקן את כל הדברים האלה.

ישראל חסון: אני בכלל לא בטוח שהחוק הזה כל כך חשוב למשרד החקלאות כפי שאתה מתאר.

ישראל חסון: אני לא מזהה פה לא שר ולא מנכ"ל.

שי חרמש: השר נמצא בסין.

ישראל חסון: אני לא מפחית מערכו של אף נציג שנמצא כאן.

אבשלום וילן: השר התחייב בפני מליאת הכנסת לתנאי כשירות לקביעת חברים בדירקטוריון.

אבשלום וילן: נאמר שהשר מבקש להבהיר כי הכוונה לקביעת תנאי כשירות בדומה למועצות ייצור אחרות, כמו מועצת הצמחים, הקבועות בתקנותיהן.

אבשלום וילן: כמובן שאין כוונה לקבוע במקום המגדלים או המחלבות את נציגיהן.

אבשלום וילן: לא שמעתי מנציגי משרד החקלאות היכן זה מצוי בחוק.

אבשלום וילן: באשר לסוגיה של ניגוד עניינים - לפי הניסוח כרגע לא ברור מי יכול להיות חבר מועצת החלב או לא.

אבשלום וילן: השר אמר: "אני מסכים כי סעיף ניגוד העניינים של חברי מועצת החלב כפי שהוא מנוסח היום מעורר קושי, שכן מועצת החלב, כמו כל מועצות הייצור, היא שולחן אינטרסים של המגדלים, הממשלה, המחלבות והצרכנים.

אבשלום וילן: בנוסף, החברה אינה פועלת למטרות רווח, אלא למטרות ציבוריות בלבד".

אבשלום וילן: לכן השר מסכים כי המילים "או בדירקטוריון מועצת החלב", יימחקו.

אבשלום וילן: מדוע בהצעת החוק שמונחת לפנינו לא נמחקו המילים כפי שהתחייב השר במליאת הכנסת?

אבשלום וילן: זה היה גם על דעת משרד המשפטים שהצהיר על כך בוועדת שרים לחקיקה.

אבשלום וילן: זה לא קרה ואני מבקש לתקן את זה עוד לפני שמתחיל הדיון.

אבשלום וילן: באשר לעדכון מחירי המטרה – שר החקלאות מבקש להוסיף לאחר המילים "יקבע השר בתקנות" את המילים "בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת".

אבשלום וילן: מדוע מהנאום במליאת הכנסת ואישור הכנסת לאור הודעת השר, זה כבר לא מופיע כאן.

ערן אטינגר: זה מופיע בסעיף 40 לחוק.

אבשלום וילן: יש פה בעיה מבנית-משפטית – המליאה אישרה את הצעת החוק בקריאה ראשונה עם שלושת הסעיפים שהתייחסתי אליהם שהיו מוסכמים עלינו וכמקשה אחת.

אבשלום וילן: מדוע אחד מופיע ושני הדברים האחרים לא?

שלי יחימוביץ': אדוני היושב-ראש, אמנם בקיאותי אינה מגיעה אפילו לקרסולי הבקיאות של חבר הכנסת וילן בחוק הזה, כי מעולם לא הייתי רפתנית, אבל הייתי מעורבת קצת בהליכי החקיקה של החוק.

שלי יחימוביץ': אני מודעת למידת הרצינות והיסודיות שהשקיעו במשרד החקלאות בחוק הזה, אבל אני מודעת גם לכך שהיתה הסכמה מסוימת שהחוק אמנם יעבור בקריאה ראשונה לפני התיקונים, כדי לאפשר דין רציפות בכנסת הבאה, אבל דובר על כך שלקראת הקריאה השנייה והשלישית יהיו הסכמות שהן הסכמות מאוד-מאוד מהותיות.

שלי יחימוביץ': אני אתן שתי דוגמאות: 1.

שלי יחימוביץ': העניין של מחיר המטרה, שהוא השכר המובטח של הרפתן – נקבע מנגנון לשש שנים, אבל מה יהיה אחרי שש השנים האלה?

שלי יחימוביץ': האם אנחנו צועדים לתוך לימבו?

שלי יחימוביץ': יהיה שוק חופשי לגמרי?

שלי יחימוביץ': אם יהיה שוק מפוקח, באיזו מידה הוא יהיה מפוקח?

שלי יחימוביץ': העולם לא נגמר בעוד שש שנים ואנחנו צריכים לדעת לאן זה הולך.

שלי יחימוביץ': 2.

שלי יחימוביץ': מחיר המטרה מתעדכן מעת לעת, אבל המחירים המפוקחים לא מתעדכנים בהתאם.

שלי יחימוביץ': זה אומר שאנחנו יוצרים כאן אינסנטיב של המחלבות להעדיף תוצרת חוץ על פני תוצרת הארץ.

שלי יחימוביץ': אנחנו לא רוצים לייצר מצב כזה.

שלי יחימוביץ': אנחנו כן דואגים לחקלאות הישראלית.

שלי יחימוביץ': נתתי רק שתי דוגמאות ויש עוד הרבה.

שלי יחימוביץ': אני לא רוצה להלאות אתכם בפרטים, אבל אני חושבת שיש שתי אופציות – או להקדיש שעות ארוכות לדיון כדי להגיע להסכמות ואז להצביע בקריאה שנייה ובקריאה שלישית, או להסתפק בכך שהעברנו את החוק הזה בקריאה ראשונה, יש דין רציפות ואז לחכות לכנסת הבאה.

אורית נוקד: שמעתי את הדברים שאמרו חבר הכנסת וילן וחברת הכנסת שלי יחימוביץ.

אורית נוקד: אני רוצה לברך על כך שהחוק עבר בקריאה ראשונה.

אורית נוקד: היו התחייבויות ויש להביאן לידי ביטוי גם בהצעת החוק לקריאה שנייה וקריאה שלישית.

אורית נוקד: היה שיגיעו להסכמות – אפשר להתקדם.

אורית נוקד: היה שלא – אני חושבת שצריך להסתפק בזה שהחוק עבר בקריאה ראשונה ונחיל עליו דין רציפות.

ישראל חסון: בתחילת דבריי אמרתי שאיני מתכוון לעשות דברים בחיפזון.

ישראל חסון: אני גם אומר לכם שקיימת אפשרות שוועדת הכלכלה תתכנס גם בפגרה, תמשיך את הדיונים הללו והממשלה סוברנית להעלות הצעות חוק משלה גם בפגרה.

ישראל חסון: זו הצעת חוק ממשלתית.

חיים כץ: ומי יבוא להצביע?

ישראל חסון: לפי דעתי יהיו כאלה שיגיעו, כי זה חשוב להם.

אמנון כהן: אדוני היושב-ראש, אני חושב שעשית טוב שהעלית את הנושא לדיון נוסף.

אמנון כהן: הבנתי שלפני חודש הוועדה דנה בנושא הזה - - -

אתי בנדלר: זה דיון ראשון בהצעת החוק.

לאה ורון: היושב-ראש נפגש עם הגורמים השונים כדי ללמוד את הנושא ולהגיע להסכמות.

אמנון כהן: אני רוצה לשמוע אם הגופים אכן ישבו ודנו ולשמוע לאיזה הבנות הגיעו, ואז נדע מה נותר עוד להשלים.

אמנון כהן: הייתי רוצה לראות את הסיכומים שהגיעו אליהם החקלאים והגופים המייצגים אותם מול משרד החקלאות.

אמנון כהן: לאחר מכן נבדוק אם עדיין נותר משהו פתוח ואז הוועדה תחליט מה צריך להוסיף, כי מטרת הוועדה היא להוציא חוק טוב.

אמנון כהן: אם עדיין יש משהו שלא נלקח בחשבון או נושאים מסוימים שלגביהם לא הגיעו להבנות, חשוב להביא לידיעתנו ואנו, חברי הוועדה, נכריע ונקבל החלטה.

יורם מרציאנו: אדוני היושב-ראש, אני מבקש להציע הצעה לסדר.

יורם מרציאנו: אני חושב שהחוק הזה הוא חוק טוב, חוק חשוב, אלא שאני חושב שהיום לא נוכל לסיים את הדיון בו ואיני רואה סיכוי שעד שהכנסת תתפזר אנחנו נצליח להביא אותו לקריאה שנייה וקריאה שלישית.

יורם מרציאנו: יש לי תחושה שהיום אנחנו מבזבזים פה זמן, כי אני מבין מאנשי משרד החקלאות שאומרים שהם צריכים לחזור בחזרה ושיש עוד מספר ניסוחים שצריך לתקן.

ישראל חסון: אני רוצה לתקן את הנחת היסוד שלך, חבר הכנסת מרציאנו.

ישראל חסון: אני יכול לומר לך שיש לנו את כל הכלים גם לדון וגם לתקן.

יורם מרציאנו: אפשר יהיה לעשות את זה עכשיו?

ישראל חסון: אתה יכול לשבת לעבוד עד שתים-עשרה בלילה, השאלה היא מה מידת הדחיפות של הדבר הזה, מה היקף התיקונים שאנחנו רוצים להחיל והיכולת שלנו לדון בהם.

ישראל חסון: צדקו כל חברי הכנסת שהתייחסו קודם.

ישראל חסון: לקראת הדיון הזה קיימתי פגישות וביקשתי מכל הגורמים שישבו ויגיעו לכאן עם הפערים.

ישראל חסון: לאחר שכל חברי הכנסת יתייחסו להצעת החוק נשמע מהגורמים למה הם הגיעו ומה הפערים שעליהם נדון בכלליות.

אתי בנדלר: אני רוצה להזכיר שמדובר עתה בדיון ראשון בהצעת החוק.

אתי בנדלר: זה שלב של הצגה כללית של החוק והערות כלליות.

אתי בנדלר: מאליו מובן שהוועדה, כפי שהיא נוהגת תמיד, תקרא כל סעיף, תדון בכל הערה פרטנית בכל סעיף ותצביע על כל סעיף.

שי חרמש: את המשא ומתן ניהלנו ערב הקריאה הראשונה.

שי חרמש: ברור בדיוק מה הדברים שצפוי שיהיו בעייתיים וחבל שלא באו מוכנים לישיבה.

יצחק וקנין: אני חושב שלמשרד החקלאות היה רצון טוב לבוא לקראת ההסכמות שדיברנו עליהן, אך יש בעיה שיש עוד זרוע אחת – האוצר.

יצחק וקנין: למשרד החקלאות נוח שאנחנו נעשה את העבודה הזאת פה מול האוצר.

שי חרמש: אני חושב שיש שלוש נקודות בעייתיות, אפשר לנסח אותן ולגמור.

יורם מרציאנו: אני חושב שלפנינו דרך ארוכה עד שנוכל להשלים את החוק ולהביאו לקריאה שנייה ושלישית.

יורם מרציאנו: אני בספק אם נצליח לעשות את זה בכנסת הנוכחית.

יורם מרציאנו: החוק עבר בקריאה ראשונה ולכן בכנסת הבאה יוכלו להחיל עליו דין רציפות.

יורם מרציאנו: אני מקווה שבכנסת הבאה יהיו חברי כנסת שיעבירו את החוק הזה יחד עם משרד החקלאות.

יורם מרציאנו: אני לא חושב שאפשר להעבירו עכשיו ולכן אנחנו מבזבזים זמן יקר.

יורם מרציאנו: אני מציע להפסיק עכשיו את הדיון ולהצביע על הבקשה שלי.

אתי בנדלר: היושב-ראש סוברני להחליט על סדר הדיונים והוא כמובן רשאי להמשיך את הדיון.

ישראל חסון: אני מבקש שתתייחסו לבקשה שלי לצמצם פערים ולהגדיר מהם הפערים הכלליים.

ערן אטינגר: להבנתנו כל ההתחייבויות של שר החקלאות קוימו והתיקונים שכבר היו צריכים להיכנס להצעת החוק, בוצעו.

ערן אטינגר: הנושא של תנאי כשירות לדירקטורים לא אמור להיות בחקיקה ראשית והוא יוסדר בתקנות.

ערן אטינגר: השר הבהיר שהתקנות לא יקבעו תנאים מחמירים יותר מהנהוג בגופים דומים.

ערן אטינגר: לכן לא היתה כוונה, והוא גם לא אמר את זה, שזה יהיה בחקיקה ראשית.

אבשלום וילן: כלומר, אתה אומר שכל נושא תנאי הכשירות של חברים בדירקטוריון יהיה בדיוק בהתאם לנאום שר החקלאות ויותקן בתקנות.

ערן אטינגר: כן.

אתי בנדלר: לעניין תנאי כשירות – אני מבקשת לדעת על איזה סוג של תנאי כשירות אתם מדברים, כדי שאוכל להביע את עמדתי אם זה באמת מתאים לחקיקת משנה או שמא מדובר בהסדרים שראוי לעגן אותם בחקיקה ראשית.

ישראל חסון: נדון בזה כשנגיע לסעיף הרלוונטי.

ערן אטינגר: בפני הוועדה מונחת הצעת חוק ממשלתית.

ערן אטינגר: גם אחרי הקריאה הראשונה קיימנו מפגשים גם עם נציגי המגדלים, גם עם נציגי המחלבות וגם עם אנשי משרד המשפטים.

ערן אטינגר: לדעתנו ניתן לקבל חלק מההערות של החקלאים, המגדלים והמחלבות.

ערן אטינגר: המקום לדון בהן הוא פה, זה בדיוק המנדט של הוועדה - אחרי שגובשה הצעת חוק ממשלתית המקום לדון בהשגות הוא בוועדה.

ערן אטינגר: זה בדיוק המנדט של הוועדה.

ערן אטינגר: להבנתנו הפערים אינם גדולים, ההערות שקיבלנו הן הערות ממוקדות שהוועדה תוכל לדון בהן ולהכריע.

ערן אטינגר: הנושא היחיד שנותר פתוח והממשלה היתה אמורה להציע פתרון הוא נושא ניגוד העניינים.

ערן אטינגר: אני מציע שכשנגיע לסעיף נציע את ההצעה שגיבשנו עם משרד המשפטים, לדעתנו היא עשויה לתת פתרון לנושא.

יעקב בכר: אני מזכיר התאחדות מגדלי הבקר, שהיא הארגון היציג של הרפתנים בארץ.

יעקב בכר: בעיקרון ההתאחדות תומכת בהסדרת משק החלב בחוק.

יעקב בכר: לכן הלכנו לקריאה ראשונה על אף שידענו, והסכמנו, וסיכמנו – וליווה אותנו חבר הכנסת אבו וילן, כיושב-ראש הלובי החקלאי - תחת אמירות ברורות שבקריאה שנייה ושלישית יבוצעו התיקונים הנדרשים, כאשר ידענו שכשאנחנו יוצאים לדרך הזאת זו איננה החבילה הכוללת שאנחנו מבקשים להשיג, אבל כמו שאנחנו מכירים את העבודה הפרלמנטרית ואת הפוליטיקה, הבנו שצריך להתקדם.

יעקב בכר: לכן כבר בראשית דבריי אני רוצה לומר שאני וחבריי לארגון חשים אי-נחת מהדחיפות הנוראה הזאת.

יעקב בכר: כשהלכנו לקריאה ראשונה לא הערכנו שנעמוד לפני בחירות, לא הערכנו שנעמוד בפני לוח זמנים כל כך קצר ולרגע אחד לא הערכנו שהדבר אמור להתחיל ולהסתיים בישיבה אחת של ועדת הכלכלה.

יעקב בכר: בשום פנים ואופן לא התכוונו לזה.

ישראל חסון: אני מבקש שלא תיתן לעובדות שאתה קובע לעצמך לבלבל אותך.

ישראל חסון: איש לא אמר בשום מקום שיש לחץ.

ישראל חסון: אתה ידעת על קיום הדיון הזה לפני שלושה שבועות, ידעתם שמשרד החקלאות הצהיר שזה חשוב לו ומהרגע שזה עבר קריאה ראשונה התהליך ממשיך.

ישראל חסון: איש כאן בוועדה לא אמר שזה ייעשה בדחיפות ובחיפזון.

ישראל חסון: אמרתי במפורש שנמצה את כל הדיון.

יעקב בכר: אני מקבל את הערתך.

יעקב בכר: אנחנו דנים היום במשק אדיר ממדים, הן בהיקף הפרנסה שבו והן בהיקף המכירות שלו.

יעקב בכר: אנחנו עוסקים פה במשק גדול מאד.

יעקב בכר: הסוגיות שסיכמנו, שחלקן קיימות בנאום השר, ושלעניות דעתנו לא נפתרו: הסעיף הראשון הוא ניגוד העניינים.

יעקב בכר: הנקודה הזאת מאוד-מאוד חשובה.

יעקב בכר: מועצת החלב היא שולחן של הסכמות שבהגדרה יושבים בו אנשים בעלי עניין.

יעקב בכר: אני בהגדרה יושב שם – או נציגיי הרפתנים – כי אני אמור לדאוג לאינטרסים של החקלאים.

יעקב בכר: בהקשר הזה, דווקא כקיבוצניק, מתחיל להיות לי דז'ה וו למינהל מקרקעי ישראל שהדירקטוריון שלו נשאר בלי שום איש התיישבות מרוב בעיות משפטיות וניגודי עניינים.

יעקב בכר: גם בעניין הזה, צריכה להיות אמירה ברורה וחד-משמעית, בלי מריחות, בלי מעבר לגופים אחרים, שאנשים שמייצרים חלב, קרי רפתנים ונציגיהם החוקיים, זכאים בדין לשבת בשולחן מועצת החלב.

יעקב בכר: הם לא חייבים לתת הסבר על כל מילה, על כל הגיה או על כל אמירה שלהם, אם הם בניגוד עניינים או לא בניגוד עניינים, אם הם עוברים על החוק או לא עוברים על החוק, ולשמש עילה לסלקם מישיבת הדירקטוריון.

יעקב בכר: מועצת החלב היא מיסודה שולחן של הסכמות ולכן בעניין הזה האמירה צריכה להיות ברורה כמו שמש באמצע יולי.

יעקב בכר: זה צריך להיות ברור לגמרי ופחות מזה זה בלתי מתקבל על הדעת, כי זה מאפשר פתח לפקידים, ליועצים משפטיים ולפקידי שלטון לשים רגל בדרך זו או אחרת ולהשתלט על מועצת החלב.

יעקב בכר: אל תגידו לי שזה לא יכול לקרות, זה קרה במינהל מקרקעי ישראל.

יעקב בכר: זה קרה דה פקטו שבעל נחל או בעל משבצת או בעל חוזה חכירה מנוע מלשבת במינהל מקרקעי ישראל שדן בדיני קרקעות.

יעקב בכר: לכן הדבר הזה אינו נסבל, אלא בניסוח ברור לגמרי לפיו לעולם לא ייתכן מצב שרפתן, בגלל שיש לו רפת, לא יכול לשבת במועצת החלב.

יעקב בכר: לא ייתכן מצב כזה.

יעקב בכר: עד לרגע זה אין אמירה ברורה, למרות ישיבתנו אתמול במשרד החקלאות והיתה התחייבות.

יעקב בכר: בעניין הזה אני מגבה לחלוטין את משרד החקלאות.

יעקב בכר: היתה התחייבות ברורה של משרד המשפטים לפתור את הבעיה ברוח הדברים ובייחודיות הזאת, והיא לא נפתרה עד לרגע זה.

יעקב בכר: דרך אגב, בהקשרים האלה אין לנו כל כך טענות למשרד החקלאות.

יעקב בכר: אנחנו מרגישים שהמשרד מנהל קרבות ונאלץ להגיע לפשרות עם משרד האוצר ומשרד המשפטים בכל מיני דברים.

יעקב בכר: לכן בסוף נישאר עם חוק שהוא חשוב מאוד-מאוד, אבל כשנכנסים לתכניו השחקנים המרכזיים במשק החלב, זכויותיהם מקוצצות ותפקידם – באמירה שיש להם במשק החלב - הולך ונעלם.

יעקב בכר: באשר לייחוד השיווק – סעיף 3 - אנחנו מבקשים למחוק את המשפט "לפי כל דין".

יעקב בכר: מחיר המטרה – אין אמירה ברורה באשר למה יהיה בתום שש שנים.

יעקב בכר: ההתאחדות הציעה משפט פשוט מאוד לפיו בכל נקודת זמן יהיה ברור שיהיה רווח סביר לרפתן.

יעקב בכר: זהו מנגנון מחיר המטרה הנוכחי – הרווח הסביר הוא בסוף היום שכר עבודתו של הרפתן ולא מעבר לכך.

יעקב בכר: לא מעט חברים אומרים לי שהאוצר לא היה הולך לחוק הזה אילולא היה מבין שבתום שש שנים הוא נפטר ממשק מתוכנן, שהרי בעיניהם משק מתוכנן הוא לצנינים, הם לא היו מוכנים להתפשר על שש שנים.

אבשלום וילן: האם באירופה ענף החלב הוא משק מתוכנן?

יעקב בכר: ברוב אירופה זה כך.

יעקב בכר: רוב רובו של משק החלב הוא משק קואופרטיבי.

אבשלום וילן: גם בארצות הברית זה כך.

אבשלום וילן: צריך פעם אחת ולתמיד לנפץ את המיתוס הזה של האוצר.

אבשלום וילן: בכל העולם הענפים שבהם יש קושי בגידול ומשך הזמנים בהשקעות הוא ארוך הם משקים מתוכננים.

אבשלום וילן: הגיע הזמן שהגלגל הזה יתהפך.

יעקב בכר: המוצר הוא מוצר ביולוגי ומורכב.

יעקב בכר: לא לחינם בחלק גדולים מהעולם, שהם לא בדיוק סוציאליסטים במיוחד, משק החלב הוא משק מתוכנן.

יעקב בכר: אין אפשרות להוציא חלב וללכת למכור אותו בבאסטה.

יעקב בכר: זו חקלאות שאינה קיימת.

יעקב בכר: זה מוצר שמחייב טיפול רציני, יסודי, הקשור בבריאות הציבור.

יעקב בכר: על משק שקיים כבר קרוב למאה שנה במדינת ישראל אי אפשר לומר שאם רוצים חוק צריך לקצוב את לב לבו, היינו את מחיר המטרה, לשש שנים.

יעקב בכר: מה הבעיה, 70 שנה היה מחיר מטרה, אז גם בעוד 70 שנה יהיה מחיר מטרה.

יעקב בכר: למה צריך לקצוב אותו לשש שנים?

יעקב בכר: זאת אמירה לא ברורה ואין ספק שפה טביעת האצבעות של האוצר היא גסה ביותר.

יעקב בכר: אני מבקש מוועדת הכלכלה לא להסכים לסעיף הזה, היינו לא להסכים לשש שנים.

יעקב בכר: ואם מסכימים לשש שנים, יש להוציא אמירה ברורה, כתובה, בלשון החוק, מהו הנוהל בתום שש השנים.

יעקב בכר: באשר לתמיכה בארגון המגדלים – בעניין הזה הגענו להסכמה מלאה עם משרד החקלאות, ואני מודה להם על כך.

יעקב בכר: ועדת מכסות - כידוע לכם, המשק, כמשק מתוכנן, הוא משק מכסתי.

יעקב בכר: אמורה לקום ועדת מכסות.

יעקב בכר: והנה הניצן הראשון – לא יוכל לשבת מגדל או נציג מגדלים בוועדת מכסות.

יעקב בכר: אנחנו כבר מנועים, פסולים, מעצם היותנו מה שאנחנו – או אנשי התיישבות או אנשי משק החלב – אנחנו מנועים או פסולים להתדיין או להשתייך או להתקיים באותו נוהל של משק מתוכנן שנקרא "ועדת מכסות".

יעקב בכר: דרך אגב, הציע חברי יוסטה בלייר, מזכ"ל התאחדות חקלאי ישראל, נוסח שעד כמה שאני מבין משרד החקלאות לא מתנגד לו.

יעקב בכר: הוא הציע שהחברים בוועדת המכסות לא יהיו התאחדות מגדלי הבקר לחלב, שזה הארגון הישיר, אלא יהיו נציגי התנועות המיישבות, קרי תק"ם, קיבוץ ארצי, תנועת מושבים, קיבוץ דתי וכו', על מנת למנוע את מראית העין הזאת.

ישראל חסון: וגם שלא יהיה רפתן בעברו.

ישראל חסון: לכן חבר הכנסת וילן לא יוכל לשבת בוועדה כזאת.

אבשלום וילן: יותר חמור מזה, אדוני היושב-ראש, מכסות זה כסף וכאשר בקדנציות קודמות מיניסטרים נגעו בחלוקת מכסות, אז נוצרה בעיה.

אבשלום וילן: אין בעיה שהמגדלים מתווכחים ביניהם ומגיעים להסכמות, הבעיה היא כאשר שלטון מחלק מכסות ששוות הרבה כסף.

אבשלום וילן: זה פתח לקשר בין הון לשלטון.

יעקב בכר: יש סוגיות שלא ראינו אותן כתובות.

יעקב בכר: חוק החלב עבר פה אחד בכנסת וזאת אמירה מאוד חשובה, מכיוון שהחלב הוא מוצר חוצה מפלגות.

יעקב בכר: אני רוצה לתת דוגמה כדי ללמדכם איך לא באים לעניין הזה עם ידיים נקיות.

יעקב בכר: בסעיף 32 – ניגוד עניינים - נכתב: "חבר הדירקטוריון או האסיפה הכללית של מועצת החלב, חבר ועדת המכסות או עובד מועצת החלב, יימנע מהשתתפות בדיון ומהצבעה בישיבות, אם הנושא הנדון עלול לגרום לו להימצא במישרין או בעקיפין, במצב של ניגוד עניינים ...".

יעקב בכר: נניח שדנים עכשיו בהעברת מכסות לעוטף עזה, יש לי אינטרס ישיר או עקיף בנושא הזה?

יעקב בכר: אני נציג שלהם, אבל לאחר קבלת החוק לא בטוח שאני יכול להשתתף בדיון כזה.

יעקב בכר: עוד נאמר: חבר לא יטפל במסגרת תפקידו בנושא העלול לגרום לו להימצא במצב של ניגוד עניינים.

ישראל חסון: אני מבקש שתתמקד בהערות כלליות בלי להתייחס ספציפית לסעיפים מסוימים.

ישראל חסון: את זה תוכל לעשות כאשר נקרא את הסעיפים.

יעקב בכר: אנחנו עוסקים פה במערכת אדירה, ראויה, זקוקה להסדרה.

יעקב בכר: זה מצריך זמן, כדי לתת לנו ביטחון שאכן אנחנו עושים את הדבר הטוב והנכון ביותר.

יעקב בכר: דרך אגב, אנחנו כארגון יציג כבר הוכחנו שאנחנו יודעים להתפשר.

יעקב בכר: צריך לזכור שבסוף היום הרפתנים מתפרנסים מזה שהמחלבות קונות מהם חלב.

יעקב בכר: אנחנו לא יכולים באופן בוטה וקיצוני להתעלם מהאינטרסים של המחלבות.

יעקב בכר: נכון שאני נציג הרפתנים, אבל בסוף היום מי שמשלם את משכורתם הם המחלבות שקונות את החלב שלהם.

יעקב בכר: בעניין הזה אני מבקש לשים דגש על כך שפה ישנה שותפות.

יעקב בכר: אני לא רוצה חלילה וחס שהחוק יעבור והם יחושו כמי שקפאם שד.

יעקב בכר: אין לי עניין בזה, החוק באמת ובתמים בא להסדיר את מערכת החלב גם לטובתם.

ראובן גוברין: אני יושב-ראש ועדת המגזר החקלאי בלשכת עורכי הדין.

ראובן גוברין: זו ועדה וולונטרית שמורכבת מעורכי דין שעוסקים במגזר החקלאי.

ראובן גוברין: לבקשת היועץ המשפטי של משרד החקלאות הגשנו התייחסות עם מסמך מפורט.

לאה ורון: המסמך הזה הוגש לנו רק הבוקר.

ראובן גוברין: מלשכת עורכי הדין נמסר לי שזה הוגש כבר לפני שבוע.

ראובן גוברין: יש לנו התייחסות מפורטת לכל אחד מהסעיפים, אבל כרגע אני אתייחס רק להערות כלליות.

ראובן גוברין: אנחנו לא מייצגים שום אינטרס מבין האינטרסים שנאמרו כרגע, אבל אין ספק שהחוק, כפי שהוא מנוסח כרגע, יש לו גוון מאוד-מאוד מגזרי סקטוריאלי.

ראובן גוברין: יש בו פגיעה אינהרנטית בחוק יסוד: חופש העיסוק, אבל אין פסקה מפורשת בחוק שמתירה זאת.

ראובן גוברין: צריכה להיות הסמכה מפורשת כדי לפגוע בחוק יסוד: חופש העיסוק.

ראובן גוברין: אני לא יודע עד כמה שמתם לב אבל החוק הזה מתיר רק למי שיש לו משק - והוא לא מגדיר מהו "משק" – כלומר רק מי שיש לו משק הוא בעל זכות לבקש מכסה.

ראובן גוברין: כלומר, אדם שאינו גר במושב או בקיבוץ, לא יכול לבקש מכסה.

יורם מרציאנו: כלומר, אם אני גר בשכונה בלוד, אני יכול לבקש מכסה?

ראובן גוברין: כן, תשים פרה בחצר.

יורם מרציאנו: חבר'ה, באמת, מה קרה לנו?

יורם מרציאנו: האם איבדנו כיוונים?

ראובן גוברין: מי שמבקש להקים רפת, גם על-פי חוקי התכנון והבנייה, לא יוכל להיות זכאי כלל לבקש מכסה, רק משום שהוא לא בחר לגור בהתיישבות – קיבוץ או מושב.

ראובן גוברין: זו פגיעה בחוק יסוד: חופש העיסוק.

ראובן גוברין: אם רוצים לעשות את זה, צריך לקבוע הגבלה בחוק.

ראובן גוברין: אנחנו, לשכת עורכי הדין, איננו מביעים עמדה אם זה הדבר הנכון או לא הדבר הנכון - - -

יורם מרציאנו: ידידי היקר, אתה פותח פה פתח מסוכן, שכן גם ביישובים עירוניים יבקשו לגדל בקר וכו'.

ראובן גוברין: אנחנו לא מדברים על גידול בתוך עיר, כי רשויות התכנון והבנייה לא תתרנה את זה, אבל אנחנו מדברים על הזכות.

ראובן גוברין: אם כפי שציין מר בכר, ממהותו הוא לא יוכל להשתתף בוועדה, כך גם מישהו כמוני שרוצה להקים רפת והוא אינו חבר קיבוץ.

שי חרמש: דרך אגב, לא חבר קיבוץ מקים רפת, אלא אגודה שיתופית.

ראובן גוברין: הצעת החוק קובעת שרק קבוצה מסוימת, רק מי שיש לו צבע מסוים בבחירות החברתיות שלו, יוכל להיות זכאי למכסה.

ראובן גוברין: אנחנו עוד לא מדברים אם הוא יקבל או לא, אבל הוא אפילו לא יוכל להיכנס לשער.

ישראל חסון: כבודו מעוניין שיהיה סחר במכסות?

ישראל חסון: אם יש לי קופת חסכון של מיליון שקל, אני אוכל לרכוש מכסה ולסחור בה?

ישראל חסון: אני מנסה להבין את הפילוסופיה שעומדת מאחורי ההצעה.

ראובן גוברין: אני לא בטוח שאני נזקק להתייחס לדילמה הזאת, משום שאני לא בא נגד משטר המכסות.

ישראל חסון: זה הא בהא תליא.

ישראל חסון: זה כמו שאני לא יכול להיות בעל בית בלי איזושהי זיקה לקרקע.

ראובן גוברין: אנחנו רואים היסטורית, בעשרים השנים האחרונות, שמועצות הייצור הולכות ומצטמצמות.

ראובן גוברין: מה שהיה נכון לשנות ה-60 וה-70, מועצת הפירות ומועצת הירקות, היום יש מועצת צמחים.

ראובן גוברין: המגדלים מצביעים ברגליים שלהם ומבקשים לצמצם את המועצות הללו רק לעניינים הספציפיים.

ראובן גוברין: גם היום יש משטר מכסות, אבל לא כתוב בשום מקום שמישהו שאינו קיבוצניק או מושבניק לא יכול לבקש את המכסה הזאת.

יעקב בכר: זה כתוב.

יעקב בכר: חבל שלא דיברת איתנו.

ראובן גוברין: אני רוצה להביע את ההערות של לשכת עורכי הדין ברמה הכללית.

ראובן גוברין: מהסתכלות בהצעת החוק אנחנו רואים התערבות משמעותית מאוד בנושאים שונים שקשורים במגדל.

ראובן גוברין: איני מבין מה הקשר בינם לבין מה ששמעתי עד עכשיו.

ראובן גוברין: בעצם מגבילים את המגדל מלעסוק בעיסוק אחר בנוסף, מבקשים שהוא יעסוק רק ברפת.

ראובן גוברין: מה לזה ולמשטר מכסות?

ראובן גוברין: גם אם מבקשים להשיג מטרה מסוימת, כרגע יש בחוק הוראות רבות שהן מיותרות.

דניאלה גרה: משרדי החקלאות והאוצר הגיעו להבנות לפיהן תכנון משק החלב יוסדר בחקיקה ראשית, בכפוף לכך שתהיינה הסכמות מלאות בנוסח החוק בשים לב לכל הנוגע לייבוא מוצרי חלב ולמנגנון הפיקוח על מחיר המטרה.

דניאלה גרה: יש עוד מספר הערות שאנחנו מבקשים להטמיע בנוסח החוק ויש עוד מקום לבוא בדברים בנושא בין משרד האוצר למשרד החקלאות.

דניאלה גרה: אני מבקשת להפנות את תשומת לבכם להחלטת ועדת השרים כי נושאים השנויים במחלוקת בין האוצר למשרד החקלאות יובאו להכרעת שר האוצר לאחר הקריאה הראשונה בכנסת.

דניאלה גרה: עו"ד אטינגר אמר שקיימו פגישות עם משרד המשפטים, המחלבות ועוד, אבל לא היתה פגישה עם משרד האוצר.

דניאלה גרה: לכן אנחנו מסכימים עם הדברים שנאמרו כאן לפיהם יש להסתפק בקריאה ראשונה ולחכות לכנסת הבאה לאישור סופי של החוק.

יצחק וקנין: יד ימין לא יודעת מה שיד שמאל עושה.

יצחק וקנין: אנחנו בעד מה שאת אומרת.

שי חרמש: בפתח דברייך אמרת שהחוק חשוב, אבל בסיום את מציעה לחכות חצי שנה.

שי חרמש: למה?

ישראל חסון: אני קורא עכשיו ספר נפלא שאני ממליץ לכולכם: אפלטון ואתון נכנסים לבר.

ישראל חסון: זה ספר נפלא בו יש דילמה פנטסטית ששואלת מה הקול שנשמע ממחיאת כף עם יד אחת.

ישראל חסון: אני לא מבין – האוצר מבקש שלא נדון בהצעת החוק - - -

דניאלה גרה: האוצר מבקש לדחות את הדיון.

ישראל חסון: בעצם מבקשים מאיתנו לא לדון בהצעת החוק.

יורם מרציאנו: גם אני הצעתי לדחות את הדיון.

שי חרמש: שר החקלאות העביר את הצעת החוק בקריאה ראשונה, עברה חצי שנה ואני לא מבין למה מחכים.

אבשלום וילן: יש לי הרושם שהאוצר שכח שיש גם מדינה לנהל.

אבשלום וילן: זו פשוט חוצפה.

רוני קוברובסקי: בדיון זה יש התעלמות מוחלטת מהתעשייה.

רוני קוברובסקי: תעשיית החלב במדינת ישראל, המחלבות, השקיעה בשנים האחרונות יותר מחצי מיליארד דולר כדי לאפשר לרפתנים את האפשרות שמישהו ייקח את החלב שלהם ויעשה ממנו דברים טובים.

רוני קוברובסקי: בסעיף המטרה נאמר שמטרת החוק היא להבטיח אספקה סדירה של חלב ומוצריו תוך הבטחת מחירים נאותים ליצרנים ולציבור.

רוני קוברובסקי: כלומר, אנחנו מהווים איזושהי אוטוסטרדה שדרכה אנחנו צריכים להשקיע כסף, לעבוד קשה, הכל במטרה אחת להבטיח מחירים נאותים ותנאים הולמים לפעילות המחלבות.

רוני קוברובסקי: לאחר דיון ארוך הסכימו להחליף את המילה "הולמים" במילה "נאותים".

רוני קוברובסקי: אנחנו מרגישים כגלגל חמישי לעגלה הזאת.

ישראל חסון: הדברים שלך מעוררים בי תרעומת לא קטנה.

ישראל חסון: החוק הזה עבר בקריאה ראשונה בחודש יולי, לכן לומר שזה נעשה בחיפזון או בלי להתייחס ושאתם גלגל חמישי, מביא אותי לבקש ממך שתשקול שוב את ההתייחסות הזאת.

ישראל חסון: הייתי מציע לכם לרכוש מראה, כי כבר מיולי אתם יודעים שהמערכת זזה.

ישראל חסון: מה עשיתם מיולי?

רוני קוברובסקי: נפגשנו מספר פעמים רב עם שר החקלאות ומכיוון שגם אנחנו מכירים בחשיבות החוק לרפתנים והעובדה שגם אנחנו רוצים לקבל אספקה ראויה, אמרנו שלמרות שהחיים היו לא רעים עד עכשיו אנחנו מסכימים עתה להליך החקיקה ובתנאי שיתנו לנו להתבטא בו.

רוני קוברובסקי: החלטנו לדון בעניין הזה במסגרת התאחדות התעשיינים ולהעביר את כל ההערות שלנו בצורה מסודרת.

רוני קוברובסקי: הובטח לנו שההערות שלנו יקבלו טיפול, תועבר לנו טיוטה להתייחסות ולאחר שנתייחס נגיע לפה ונמשיך בצורה מסודרת.

רוני קוברובסקי: בפועל, עד לרגע זה לא קיבלנו כלום.

רוני קוברובסקי: אנחנו יושבים פה כאשר אנחנו לא יודעים מה התייחסות משרד החקלאות להערותינו.

ישראל חסון: מתי ידעתם על קיום הדיון הזה?

ישראל חסון: אני מניח שכבר לפני שבועיים ידעתם על כך.

רוני קוברובסקי: בוודאי.

ישראל חסון: הוועדה הזאת מפקחת על משרד התקשורת ולא דווח לי על נפילה כללית של רשתות תקשורת במדינת ישראל.

ישראל חסון: אני נותן לך כאן את הפלטפורמה להתייחס לכל דבר שתרצה, אף אחד לא הפריע לך לעשות את זה.

ישראל חסון: ביקשתי מכל הגורמים להגיע לכאן עם מכסימום הסכמות.

ישראל חסון: האינטרס שלי בחקיקת החוק הזה היא כמו שלך.

רוני קוברובסקי: אמרו לנו שלפני שנגיע – וחיכינו לזה אתמול ושלשום – נקבל החלטה.

רוני קוברובסקי: לא רצינו לפנות אליך בקריאה בהולה לעצור כל דבר כי לא קיבלנו את הנתונים.

רוני קוברובסקי: עד אתמול בתשע בערב חיכינו לקבל נתונים ממשרד החקלאות.

רוני קוברובסקי: שר החקלאות הבטיח לנו שנקבל את ההתייחסות להערות שלנו עוד לפני הדיון.

רוני קוברובסקי: חיכינו לדקה ה-90 וזה לא נעשה.

רוני קוברובסקי: אנחנו מגיעים לפה דווקא מתוך רצון לנסות לקדם את העניין, אבל אנחנו מגיעים לפה היום בלי לדעת כלום.

ישראל חסון: אדוני, אני מתחייב להעמיד לרשותך אחד משני עוזריי לתיאום הדיון הבא מול משרד החקלאות.

ישראל חסון: דרך אגב, ההערה הזאת מופנית גם כלפי משרד החקלאות, משום שביקשתי ממשרד החקלאות שיבצעו את הפעולות האלה ביזום.

ישראל חסון: אנחנו לא נתקדם צעד אחד בלי דיון יסודי על כל סעיף וסעיף.

ישראל חסון: אתה תוזמן לכל הדיונים ונתייחס לכל הערה.

רוני קוברובסקי: חלק גדול מהצעת החוק הזאת מדבר על כך שיכולה להיות סיטואציה שבה צד אחד יעלה את מחיר המטרה, והצד השני שאמור לאשר את עליית מחירי החלב לא יעשה את זה.

רוני קוברובסקי: זה קורה לנו כבר היום.

רוני קוברובסקי: יוצא שבפעם הראשונה החוק הזה יגרום לכך שאם לא נסכים לשלם את המחיר שהושת עלינו, אנחנו גם ניכנס לכלא.

רוני קוברובסקי: עד היום, אם החליטו להעלות את המחיר ואנחנו החלטנו לא לקחת את החלב, זו היתה זכותנו.

רוני קוברובסקי: היום שללו מאיתנו גם את הזכות הזאת.

רוני קוברובסקי: כלומר, יכולה להיות סיטואציה שהמחיר עולה ולנו אין את הזכות שלא לקנות אותו.

רוני קוברובסקי: על-פי החוק הזה אנחנו חייבים לקלוט את כל כמות החלב בלי שום קשר למה שקרה בצד השני.

ישראל חסון: מחייבים אותך לקנות את כל החלב?

רוני קוברובסקי: מחייבים אותי לקנות את המכסה שהתחייבתי אליה, אבל זאת כאשר אני לא יודע מה המחיר.

רוני קוברובסקי: אם התחייבתי למכסה מסוימת והעלו לי את המחיר, אבל מצד אחר לא אפשרו לי להעלות את המחיר לצרכן, אני נמצא במצב שבו מדינת ישראל בעצם מסבסדת את החלב באמצעות התעשייה.

רוני קוברובסקי: אם כך, צריך להבהיר את העניין ולהביא לפה גם את שר התעשייה והמסחר.

שי חרמש: כמה מנפח החלב מפוקח?

רוני קוברובסקי: מה זה משנה?

רוני קוברובסקי: חצי ממחיר החלב במדינת ישראל מפוקח.

רוני קוברובסקי: יוצא שאם מעלים לנו את המחיר ומשרד האוצר מתנגד שאנחנו נעלה את המחיר, אני בעצם מחויב לשלם לרפתנים, אחרת אני בכלא.

ד"ר שלמה פריזט: אני חושב שממטרות החוק ומהשיקולים ששוקלת המועצה חסרה לטעמנו – ואנחנו מודעים להחרגה שיש לשיווק של תוצרת חקלאית וייצור של תוצרת חקלאית בחוק ההגבלים – המילה "תחרות" או היכולת לשקול שיקולי תחרות במקטעים שבהם הדברים הם רלוונטיים לדעת המועצה.

ד"ר שלמה פריזט: אני אתן דוגמה לעניין הזה את סעיף 14(א)(1) לפיו המועצה תפעל לקידום מטרות החוק - שביניהן אין את המטרה של תחרות - ולהסדיר את ייצור החלב ושיווקו לציבור.

ד"ר שלמה פריזט: לפחות במקטע השיווק ייתכן שלפי הנוסח הקיים ניתן לקבוע ש"תנובה" תמכור חלב מגדרה צפונה ו"טרה" מגדרה דרומה.

ד"ר שלמה פריזט: לכאורה זה מותר לפי החוק, כיוון שמדובר בשיווק חלב לציבור.

ד"ר שלמה פריזט: בהקשר זה מדינת ישראל ורשות ההגבלים העסקיים היא הראשונה שהלכה לתהליך של ה-accession ל-OECD כארגון בין-לאומי.

ערן אטינגר: זו פעם ראשונה שגוף ממשלתי מקבל תזכיר ולא פנה אלינו בשום שלב, והיום הדיון הפנים-ממשלתי מתנהל בוועדת הכלכלה.

ערן אטינגר: זה בניגוד לכל הכללים המחייבים בעניין הזה.

ערן אטינגר: אם היה לכם מה לומר, יכולתם לפנות אלף פעם למשרד החקלאות, למשרד האוצר או למשרד המשפטים לקיים דיון.

ערן אטינגר: התקיימו עשרות דיונים, אנחנו עובדים על החוק הזה כבר שנה וחצי.

ערן אטינגר: לא מתקבל על הדעת לקיים דיון פנים-ממשלתי בוועדת הכלכלה.

איציק בן-דוד: אתם הרי יודעים לפנות אלינו בצורה סדירה על כל מיזוג שמתבצע בשוק ומבקשים את חוות דעתנו על כל נושא ועניין.

איציק בן-דוד: זו התנהלות חדשה שלא מקובלת.

ד"ר שלמה פריזט: אני מבין את ההערה.

ד"ר שלמה פריזט: אני לא אומר שדברינו לא נאמרו, הם אולי לא הגיעו אליכם.

ד"ר שלמה פריזט: אני מבקש להתייחס לגופו של עניין.

אריאל כהאן: יש עמדת ממשלה לחוק הזה.

אריאל כהאן: התקיים דיון בוועדת שרים לחקיקה ואיני זוכר שהופעתם בו.

אריאל כהאן: אני לא חושב שהממשלה יכולה להתנהל כך, מה גם שיש הנחיית יועץ בעניין הזה.

ישראל חסון: אני מאוד מתרשם מהפעילות של הממשלה סביב חוק חשוב מאוד ויסודי כזה.

ישראל חסון: זה מעורר בי השתאות רבה.

ישראל חסון: משרד האוצר לא מסכים להצעת החוק, רשות ההגבלים לא דיברה עם משרד החקלאות.

ישראל חסון: זה תהליך חקיקה ממשלתי והוויכוח בין הממשלה צריך להתנהל פה?

ישראל חסון: איך זה יכול להיות?

ישראל חסון: זה תרתי דסתרי.

ישראל חסון: זו הצעת חוק ממשלתית ולא ייתכן שחילוקי הדעות בתוך הממשלה יהיו פה.

ישראל חסון: ד"ר פריזט, אני מוכן לתת לך את כל הזמן שבעולם לדבר, הפרות ימשיכו לרעות והרפתנים ימשיכו לחלוב והמחלבות ימשיכו לייצר את המילקי, אבל מה אנחנו עושים פה?

ישראל חסון: זה פשוט – אני אומר בעדינות – חוכא ואיתלולא, לא נעים לי לומר חרפה.

ישראל חסון: זו פשוט חרפה והזמן של הוועדה הוא זמן יקר.

ישראל חסון: אם משרדי הממשלה אינם מתואמים ביניהם, אני מוכן להפסיק את הדיון הזה, תצאו עכשיו ותחזרו בעוד שעה.

ישראל חסון: לא יכול להיות סוג כזה של דיון.

ישראל חסון: אם אתה רוצה, תיצוק את הדברים שלך מחוץ למסגרת החדר הזה ושהממשלה תגיע לפה בכובע אחד.

ישראל חסון: נקודה.

שי חרמש: ואם לא, נחליף את הכובע.

ישראל חסון: למדתי שלהחליף ראש יותר טוב מלהחליף כובע.

דוני טולידאנו: אני לא אתייחס לסעיפים הספציפיים, אני חושב שיש לא מעט דברים פתוחים.

דוני טולידאנו: כפי שערן אטינגר אמר וכפי שהצעת החוק אומרת, המטרה של החוק הזה היא לשמור מצב קיים, לעגן מצב קיים.

דוני טולידאנו: המשק הזה עובד בסדר כבר עשרות שנים והמטרה אינה לעשות מהפכה וליצור משטר חדש ומשק חלב חדש, אלא לעגן בחקיקה מודרנית, כפי שנאמר בדברי ההסבר, את המצב הקיים.

דוני טולידאנו: יש חשש שהצעת החוק הזאת, שבעיקרון היא טובה, מחטיאה את המטרה הזאת.

דוני טולידאנו: לדוגמה, נושא הייבוא.

דוני טולידאנו: היו שבע או שמונה הצעות חוק, כולל תזכיר, שדיברו על שמירת המצב הקיים, קרי שייבוא של חלב ומוצריו לישראל טעון היתר של השרים על-פי חוק החלב.

דוני טולידאנו: כלומר, אפשר לייבא, אבל צריך לעשות את זה במסגרות של חוק החלב.

דוני טולידאנו: זה לא מוצר רגיל, זה לא כמו לייבא עפרונות או כיסאות או שולחנות.

דוני טולידאנו: בדקה ה-90, כנראה באיזושהי קונסטלציה פוליטית פנימית בין המשרדים, נוספו המילים "או ייבוא שהותר על-פי כל דין".

דוני טולידאנו: אתם יודעים שיש צו ייבוא חופשי בישראל שאומר שאפשר לייבא הכל.

דוני טולידאנו: בעצם כל הסעיף הזה שאומר שיש שמירה על עדיפות הייצור המקומי והגנה על היצרן המקומי וכו' הפך לאות מתה.

דוני טולידאנו: חבל על כל הסעיף הזה אם משאירים את המילים האחרונות, זו סתם התחכמות.

דוני טולידאנו: אפשר היה לומר שאין עדיפות לייצור המקומי, דין הייבוא כמו הייצור המקומי.

דוני טולידאנו: הוסיפו בדקה ה-90, יום לפני הנחת ההצעה על שולחן הכנסת, את המילים "או ייבוא שהותר על-פי כל דין".

דוני טולידאנו: זה בהחלט שינוי מהפכני.

דוני טולידאנו: היום יש ייבוא של מוצרי חלב לישראל, אבל הייבוא יהיה הרבה יותר גדול אם הדין יאפשר אותו ללא שום מגבלה.

ישראל חסון: אני חושב שההערה שלך נכונה מאוד וחשובה להיגיון המרכזי של הצעת החוק.

יעקב בכר: זה מנוגד לעניין של משק מתוכנן.

דוני טולידאנו: בגלל שהיה כאן איזשהו מהלך של ייצור הצעת החוק הזאת והתפירה שלה ברגעים אחרונים, בעצם הסמכויות של השר אינן סמכויות ברורות ומוגדרות.

דוני טולידאנו: חבר הכנסת וילן שאל מה יקרה בנושא סעיף 38 ועו"ד אטינגר ענה שזה יטופל בתקנות.

דוני טולידאנו: יפה מאוד שזה יטופל בתקנות ואין ספק שהשר יתקין את התקנות בדיוק כמו שעו"ד אטינגר אומר, אבל עוד שנתיים, חמש, עשר שנים יהיה שר חקלאות אחר והוא עשוי להתקין תקנות אחרות והוא לא יצטרך לחזור לכאן על מנת להתקין אותן.

דוני טולידאנו: הוא אולי יצטרך את אישור הוועדה לדברים מסוימים, אבל בגדול סעיף 10(ב) מאפשר לשר להתקין תקנות בכל נושא שהוא.

דוני טולידאנו: הרשימה של הסמכויות שלו אינה רשימה סגורה.

דוני טולידאנו: בסופו של דבר הניסוח של הסעיפים הללו הוא קריטי וכאשר אומרים שהשר רשאי ואז פתאום גם מוסיפים "בין היתר", בין היתר הזה משנה את הכל וכל הסעיף נהיה מיותר.

דוני טולידאנו: הסעיפים הללו חייבים לעבור איזושהי בקרה ומחשבה.

דוני טולידאנו: הבאתי שתי דוגמאות להדגמת העיקרון הכללי שהמטרה של החוק הזה – שמירת המצב הקיים – לא בהכרח מתקיימת.

דוני טולידאנו: אפילו הסעיף שנציג הרשות להגבלים עסקיים הציע הוא סעיף שלא עובד, כי הכוונה של המונח "חלב" בחוק הזה היא חלב גולמי.

דוני טולידאנו: נאמר "שיווק של חלב לציבור" ואי אפשר לשווק חלב גולמי לציבור.

דוני טולידאנו: אם הכוונה היתה למוצרי חלב, הרי זו הגדרה אחרת.

דוני טולידאנו: הנוסח לקוי.

דוני טולידאנו: יש עוד הרבה עבודה על הצעת החוק הזאת על מנת להביאה למצב שהיא אמורה היתה להיות, קרי למצב שהיא תעגן בחקיקה מצב קיים ורצוי.

ליעד כהן: אני רוצה להבהיר איך הגענו עד הלום בלי לקבל שום נייר.

ליעד כהן: גם טיוטת החוק הזאת שמונחת פה לפנינו תפסה אותנו בהפתעה, למרות שאנחנו מנהלים דיאלוג רצוף ממאי שנה זו.

ליעד כהן: טיוטת החוק הזאת תפסה אותנו בהפתעה ערב הקריאה הראשונה בכנסת.

ליעד כהן: על הטיוטה הספציפית הזאת, במלל הזה, ימים ספורים לפני ההצבעה בכנסת, ומאז ועד עכשיו קיבלנו הרבה דברים בעל-פה, הרבה מסרים, חלקם התחלפו וחלקם לא, אבל לא קיבלנו שום נייר כתוב עם התייחסות להערות של התעשייה לחוק.

לאה ורון: לשם כך מקיימים פה דיונים.

מישל בן וייס: אני לא מתפלא על מה שנראה כחוסר סדר וחוסר הידברות בין המשרדים.

מישל בן וייס: לתחושתי מונחת כרגע על השולחן הצעת חוק שבעיניי היא כמעט תקדימית במדינת ישראל.

מישל בן וייס: בעצם לוקחים ענף כלכלי גרידא וחוסים אותו תחת חוק.

מישל בן וייס: לכאורה זה בסדר, בעצם לוקחים איזשהו נוהג ונוהל מסוים שמתקיים משנת 1969 מול המועצה, לכאורה מתנהל טוב, ומעגנים ומסדרים אותו, אלא שצריך להבין שבין ה-2.8 מיליארד שקלים לבין ה-8.5 מיליארד ישנם 6 מיליארד.

מישל בן וייס: כאשר אני מנכה החוצה את חלקה של הקמעונאות – וזו גם שאלה גדולה מדוע אין חוק קמעונאות במדינה – ונגיע לחלקה של התעשייה, בסופו של דבר ישנה כאן תעשייה עתירת השקעות.

מישל בן וייס: אנחנו מדברים על מאות מיליוני דולרים שהושקעו בבנייה של תעשייה בפריפריה, אשר מעסיקה אוכלוסיות חלשות מכל המגזרים.

מישל בן וייס: אנחנו מחזיקים מפעלים בשדרות ולא התקפלנו משם.

מישל בן וייס: בניגוד להרבה תעשיות אחרות לא פנינו ולא יצאנו לירדן, למצרים או למזרח כדי להביא תוצרת ארצה.

מישל בן וייס: נשארנו נאמנים – אני לא רוצה להתהדר בציונות – למקום, לגיאוגרפיה.

מישל בן וייס: השקענו כאן את מיטב כספנו.

מישל בן וייס: מאחר שהתעשיות האלה עתירות הון, עתירות חדשנות, עתירות טכנולוגיה, טווח ההחזרים שלהן הוא עשר, חמש-עשרה ועשרים שנה קדימה, לנו נדרשת מידה של בהירות ויציבות.

מישל בן וייס: כאשר מונחת כאן הצעה שבאופן כלשהו שומטת את היציבות לכאורה, שאמורה לאפיין ענפים כאלה, שאחרת האינטרסים יתחילו להתחלף בדמותם של תחליפים מיצוא וכו', כאשר איננה נמצאת שם יציבות מהסוג הזה, כאשר אנחנו נתונים לגחמה כזו או אחרת, לאינטרס כזה או אחר של שר כזה או אחר לקדם עניין חקלאי ומנגד לא לדאוג למה קורה בצד השני, הרי שאנחנו נכנסים למקום, מלחציים, שייצר לנו אינטרסים שבהפוך על הפוך יפגעו באותם אנשים שבעבורם קם החוק הזה.

מישל בן וייס: אני לא טוען שהחוק לא טוב.

מישל בן וייס: בשמה של היציבות אני רוצה חוק, אני רק טוען שהיום יש בו כל כך הרבה בקיעים וכל כך הרבה דברים שלא סגורים עד הסוף, שדווקא בגלל שהוא כמעט תקדימי במדינת ישראל, צריך לשבת עוד קצת, לעבוד על הפרטים האלה עד הסוף וצריך לתת לו את ברכת הדרך רק כאשר הוא יהיה תפור מכל הצדדים.

מישל בן וייס: הוא איננו תפור, שזורים פה ארבעה משרדים שונים – המשפטים, האוצר, התעשייה והמסחר והחקלאות – ושום דבר לא סגור.

ישראל חסון: הדיון הזה הוא בדיוק בשביל זה.

ישראל חסון: הייתי שמח אם בזמנים שייווצרו בין דיון לדיון על החוק הזה, ככל שהצדדים ידברו ביניהם ויצליחו לצמצם, הם יחסכו לנו שעות עבודה ונוציא מוצר שהוא טוב יותר.

ישראל חסון: אני חושב שכל הצדדים מבינים שיש כאן שאלה של איזונים ואין כאן גורם שאפשר להעדיף אותו על פני האחר ולייצר תוצאה שהיא טובה.

ישראל חסון: לפי דעתי ההבנה הזאת קיימת ועכשיו צריך לדבר על מידת האיזונים, על אופן האיזונים.

ישראל חסון: אנחנו רוצים להתקדם, ולהתקדם אומר להתחיל לטפל בדברים – לקרוא סעיף-סעיף ולהתייחס ספציפית.

ישראל חסון: הבנו את רוח הדברים שמחייבת אותנו כשאנחנו באים לדבר על הדבר הזה ועתה נתייחס לכל סעיף בכובד ראש, לא נדלג על שום דבר, וניתן מספיק זמן לממשלה לרוץ ולעשות את שיעורי הבית שלה עם הגופים האחרים.

תומר מזרחי: אני מבקש להביע את נקודת המבט של הצרכנים.

תומר מזרחי: אני מצטרף לקולות האומרים שלא היתה התייעצות מספקת, אם בכלל, עם ארגוני הצרכנים.

תומר מזרחי: לגופו של עניין, אנחנו שומעים פה בשקט-בשקט שהכוונה היא לצמצם או להפחית כליל את הפיקוח על מחירי החלב.

תומר מזרחי: זה נאמר בדיון וגם בתזכיר החוק.

תומר מזרחי: יחד עם זאת, הם אומרים שהשוק מאוד תנודתי, שיש הבדלים בין חורף לקיץ ואפילו תנודתיות שבועית.

תומר מזרחי: השילוב הזה יכול להיות מסוכן לצרכנים, בצורה כזאת שתביא להעלאת מחירים.

תומר מזרחי: בסוף כולנו נשלם יותר על החלב.

תומר מזרחי: צעד כזה צריך להיעשות ביותר כובד ראש.

שייקה דרורי: למעשה אין ויכוח שהחוק הזה הוא חוק חשוב.

שייקה דרורי: המטרה שלו היא יציבות, בראש ובראשונה לצרכנים.

שייקה דרורי: כולנו עובדים בשביל הצרכנים – אנחנו תמיד חושבים מהסוף אלינו, עד העטין של הפרה.

שייקה דרורי: יש פה תעשייה מפוארת וחקלאים שהגיעו להישגים הטובים ביותר בעולם והיעילים ביותר בעולם.

שייקה דרורי: את זה אנחנו רוצים לשמר.

שייקה דרורי: המטרה של החוק הזה היא יציבות, יציבות, יציבות.

שייקה דרורי: יש עוד חמש-שש נקודות מהותיות שאותן צריך לפתור.

שייקה דרורי: כנראה שמשרד החקלאות אינו מצליח לפתור אותן, וצדק חבר הכנסת וקנין, עם משרדי הממשלה האחרים.

שייקה דרורי: צריך לזכור שהנקודות האלה הן נקודות מהותיות שיכולות להיות כשל למטרה החשובה שלנו.

ישראל חסון: אני מבקש להתחיל בקריאת הצעת החוק.

ישראל חסון: מאחר שאמרתי לחבר הכנסת מרציאנו שלא בטוח שנגיע להצבעות, אני מבקש להודיע לו שאנחנו מתחילים בקריאת הצעת החוק.

ערן אטינגר: הצעת חוק תכנון משק החלב, התשס"ח-2008 – פרק א': מטרות החוק - מטרותיו של חוק זה הן: לפתח, לייעל ולבסס את משק החלב בישראל, תוך הבטחת איכות ובטיחות ייצור החלב ושיווקו; להבטיח אספקה סדירה של חלב ומוצריו, תוך הבטחת מחירים נאותים ליצרנים ולציבור ותנאים הולמים לפעילות המחלבות.

ישראל חסון: האם יש הערות לסעיף זה?

ראובן גוברין: הצענו לנסח נוסח שהוא שווה גם ביחס למחלבות וגם ביחס ליצרנים.

ראובן גוברין: לגבי היצרנים מדובר על הבטחת מחירים נאותים, בעוד שלגבי המחלבות מדובר על תנאים הולמים.

ראובן גוברין: הצענו נוסח זהה לשניהם.

ערן אטינגר: מבחינתנו אפשר לקבל את ההערה הזאת.

ערן אטינגר: אפשר לבחור מינוח זהה בשני המקרים – "תנאים נאותים".

ערן אטינגר: לפיכך בסעיף (2), במקום המילה "הולמים" ייכתב "נאותים".

ערן אטינגר: אותו מונח שמתייחס ליצרנים ולציבור יתייחס גם לפעילות המחלבות.

ישראל חסון: זה מקובל על נציגי המחלבות והמגדלים?

אתי בנדלר: אם הבנתי נכון, זו לא היתה ההערה היחידה.

ראובן גוברין: ההערה שלי התייחסה לכך שהמינוחים יהיו זהים - הבטחת תנאים הולמים לפעילות היצרנים והמחלבות.

ראובן גוברין: כלומר זה שוויון ביחס לשניהם.

רוני קוברובסקי: זה חוזר להערה שהערתי קודם.

רוני קוברובסקי: כאן רואים את ההפרדה בין להבטיח מחירים לציבור ולרפתות ותנאים הולמים לפעילות המחלבות.

ישראל חסון: משרד החקלאות קיבל את ההערה.

רוני קוברובסקי: לא, משרד החקלאות לא מתקן את זה כך.

רוני קוברובסקי: אנחנו מציעים שבאותה מידה יהיה כתוב שזה תוך הבטחת מחירים נאותים ליצרנים, למחלבות ולציבור.

ערן אטינגר: אני מסכים להחליף את המונח "הולמים" במונח "נאותים", כדי ליצור סימטריה במינוח החוק.

אתי בנדלר: מר קוברובסקי מציע לכתוב כך: להבטיח אספקה סדירה של חלב ומוצריו, תוך הבטחת מחירים נאותים ליצרנים, למחלבות ולציבור.

ערן אטינגר: אי אפשר להסכים לזה.

רוני קוברובסקי: מדוע משרד החקלאות לא רוצה להבטיח מחירים נאותים למחלבות?

ערן אטינגר: אנחנו לא יכולים להסכים לזה, אנחנו מחויבים לעמדה הממשלתית בעניין זה.

ערן אטינגר: זהו שינוי מאוד מהותי בהצעה.

רוני קוברובסקי: אז תוציא אותי מהחוק.

רוני קוברובסקי: אם אתה לא מוכן להבטיח לי מחירים נאותים, תוציא אותי מהחוק.

איציק בן-דוד: לפני יומיים קיבלנו את תגובת המחלבות ולא היה אזכור לבקשה הזאת.

רוני קוברובסקי: אם אתה הולך להבטיח מחירים נאותים לציבור וליצרנים, תבטיח גם לי.

ישראל חסון: מי שלח את עמדת המחלבות?

איציק בן-דוד: בא כוחם, עו"ד טלידאנו.

ערן אטינגר: היתה אצלנו ישיבה עם נציגי המחלבות וקיבלנו מהם נייר.

ערן אטינגר: היות שאנחנו מחויבים להצעת חוק ממשלתית, אין מקום אחרי הצעת חוק ממשלתית להגיע להסכמות חד-צדדיות כאלה ואחרות ולכן הם לא קיבלו מסמך כתוב.

ערן אטינגר: עם זאת, אנחנו חושבים שניתן לקבל חלק מההערות וזה המקום לדון בהן.

ערן אטינגר: לכן שמענו אותם יותר מפעם אחת ובתשומת לב וחלק מההערות גם מקובלות עלינו.

ערן אטינגר: זו דוגמה להערה שהובאה בפנינו ואנחנו לא חושבים שיש סיבה לא לקבל אותה.

ישראל חסון: מר קוברובסקי, האם אתה מעוניין שבהצעת החוק הזאת יהיה כתוב שיהיו מחירים נאותים גם למחלבות?

רוני קוברובסקי: בוודאי.

רוני קוברובסקי: אנחנו מבקשים לכתוב "מחירים נאותים".

רוני קוברובסקי: אם ההבטחה למחירים נאותים היא לכולם, זה צריך לכלול גם אותנו.

ישראל חסון: אני חושב על ההתנהלות ועל הדו-שיח העתידי בנוגע למחיר של מוצרים כאלה ואחרים.

ישראל חסון: אני מציע לך לשקול אם אתה רוצה תנאים נאותים או מחירים נאותים.

ישראל חסון: אני לא בטוח שתרצה להבטיח את המחירים.

רוני קוברובסקי: היום אנחנו נמצאים בסיטואציה בה בקטעים מסוימים נגרמים לתעשייה נזקים של עשרות מיליוני שקלים.

רוני קוברובסקי: בשנים האחרונות היו מחלבות שעברו להפסד בגלל שמצד אחד העלו את מחיר המטרה ומצד אחר השתהו מאוד בהעלאת המחיר המפוקח.

רוני קוברובסקי: לפיכך, בנסיבות האלה, כאשר מעלים מחירים בצד אחד, צריך לוודא שגם המחירים בצד השני עולים.

רוני קוברובסקי: לכן הבטחת המחירים הנאותים לכולם היא חשובה.

ישראל חסון: אני מבקש לשמוע את העמדה העניינית של משרד החקלאות בשאלה מדוע אתם מוכנים להבטיח תנאים נאותים ולא מחירים נאותים.

איציק בן-דוד: בחוק עצמו יש מנגנון שקובע לינקג' בין עדכון מחיר המטרה לבין קביעת מחירי מוצרים בפיקוח.

איציק בן-דוד: זו נקודה שמבטיחה מחירים נאותים למחלבות.

איציק בן-דוד: בנוסף לכך, העדכון של מחירי מוצרי חלב בפיקוח מתבצע על-פי חוק מחירים ושירותים.

איציק בן-דוד: במסגרת חוק הפיקוח על מחירים ושירותים יש נוהל התחשבנות שקובע בדיוק קריטריונים לעדכון מחירי מוצרי חלב שמביא בחשבון את העדכון השוטף של מחירי המטרה, ואם הוא נעשה בפיגור ביחס לעדכון מחיר המטרה הוא גם נותן פיצוי.

ישראל חסון: אם כך, למה אתה מתנגד לבקשה של התאחדות התעשיינים?

איציק בן-דוד: יש פה הצעת חוק שאנחנו מחויבים לה ולכן אנחנו חושבים שהנושא הזה כלול שם.

ערן אטינגר: מחירים של מוצרים בפיקוח לא נקבעים בחוק הזה.

ערן אטינגר: המקום שבו הם נקבעים הוא מכוח חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים.

ערן אטינגר: במענה לחששות האלה של המחלבות הוספנו לחוק, עוד לפני הקריאה הראשונה, את סעיף 13 שקובע מתאם.

ערן אטינגר: הוא בעצם מעגן בחקיקה פרקטיקה קיימת.

ערן אטינגר: להבנתנו סעיף 13 נותן מענה לחשש הזה של המחלבות.

ערן אטינגר: הוא לא היה קיים בגרסאות הראשונות, אבל בעקבות דיונים עם המחלבות קיבלנו שיש בעניין הזה טענה מוצדקת והכנסנו לתוך הצעת החוק סעיף שמעגן בחוק את הפרקטיקה הקיימת.

ערן אטינגר: בעצם מתאימים את המחירים של מוצרים בפיקוח, שכן זה רלוונטי רק לגבי מחירים בפיקוח ומחירים שאינם בפיקוח הם יכולים להעלות כרצונם.

ערן אטינגר: לגבי אותם מוצרים שיישארו בפיקוח קובע הסעיף מתאם – מעלים את מחיר המטרה, זה משפיע על המחירים שבפיקוח ומעדכנים את מחיר המוצר שבפיקוח.

ערן אטינגר: מכיוון שטכנית יש בעיה לעשות את זה באותו מועד, יש במנגנון העדכון גם פיצוי על תקופת הזמן.

ערן אטינגר: כל זה יעוגן, בהתאם לסעיף 13, בתקנות לפי החוק.

ישראל חסון: אז למה יש לך בעיה לכתוב "מחירים נאותים"?

ערן אטינגר: כי מכוח החוק הזה לא נקבעים מחירים של מוצרים.

מאיר לוין: אז למה כתוב "מחירים נאותים לציבור"?

מאיר לוין: אם הוא לא קובע מחירים לציבור, אז לא צריך לכתוב את זה.

מאיר לוין: כשכתוב "תוך הבטחת מחירים נאותים ליצרנים ולציבור", הדרך להשיג את המטרה הזאת היא על-ידי זה שהמחלבה תשלם מחיר גבוה ליצרן ולמכור במחיר נמוך לציבור.

מאיר לוין: זו הפרשנות של הסעיף הזה.

מאיר לוין: לכן במתכונת כמו שהיא זה בדיוק לוחץ ויוצר את המלחציים האלה שהמחלבות כל כך חוששות מהן.

ישראל חסון: עדיין לא הבנתי מדוע אי אפשר במקום "תנאים הולמים" לכתוב "מחירים הולמים".

אתי בנדלר: גם אני לא הבנתי.

אתי בנדלר: עו"ד אטינגר, אם היית אומר שהחוק הזה לא מסדיר את נושא הפיקוח על המחירים במשק הזה, אז הייתי אומרת שאין מקום בכלל להתייחס לנושא של "תוך הבטחת מחירים נאותים" וכו'.

אתי בנדלר: נשאלת כאן השאלה מדוע אתה מתייחס כאן רק ליצרנים ולציבור ואתה לא מתייחס למחלבות.

אתי בנדלר: הועלתה כאן טענה והתשובה לה לא ברורה.

ערן אטינגר: להבנתנו הציבור כולל את כל השחקנים.

אתי בנדלר: בהקשר הזה זה איננו נכון.

יצחק וקנין: אם הציבור כולל את כולם, אל תפרט אף אחד.

יצחק וקנין: מדוע אתה מפרט חלק וחלק לא?

דניאלה גרה: אני רוצה לקרוא שוב מהחלטת ועדת שרים.

דניאלה גרה: החליטו לאשר את טיוטת חוק תכנון משק החלב, בכפוף להערות.

דניאלה גרה: בסעיף (ז) כתוב במפורש: נושאים השנויים במחלוקת בין משרד האוצר למשרד החקלאות.

דניאלה גרה: ..

דניאלה גרה: יובאו להכרעתו של שר האוצר לאחר הקריאה הראשונה בכנסת.

דניאלה גרה: לא נראה לי שהם הובאו להכרעת שר האוצר.

איציק בן-דוד: לא הבאתם שום נושא לדיון כך שלא היה מקום להביא את הדברים להכרעת שר האוצר.

דניאלה גרה: למיטב הבנתי היה פה נושא.

לאה ורון: ההחלטות של ועדת השרים לא מחייבות את ועדת הכלכלה ואת הכנסת.

ישראל חסון: אני מוכן להציע לך הצעה לפשרה כרגע, אבל אני רוצה שתבדקי אותה ותתני לי תשובה תוך חמש דקות.

ישראל חסון: אתמול דנו בהצעת חוק של חברי הכנסת סער ויחימוביץ וביקשנו מהאוצר תשובה עד היום בעשר, אבל לא קיבלנו שום תשובה משר האוצר.

ישראל חסון: לכן הוועדה לא תהיה תלויה בשר האוצר וכדאי שזה יהיה ברור.

ישראל חסון: אני גם מוכן לומר את זה לשר האוצר באופן אישי.

ישראל חסון: אני מוכן לדחות את ההצבעה על הסעיף הזה, בתנאי שעד מחר אנחנו נקבל את עמדת האוצר על הנושא של תנאים או מחירים.

ישראל חסון: אני מבקש שתהיה עמדת ממשלה מגובשת לעניין הזה.

ערן אטינגר: יש עמדת ממשלה והיא מובאת פה.

ערן אטינגר: העמדה הזאת מחייבת את האוצר והיא מחייבת אותנו.

ישראל חסון: אבל היא לא מחייבת אותנו.

איציק בן-דוד: בניגוד למה שנאמר על-ידי חלק מהמחלבות, אנחנו ישבנו וקיבלנו מהם נוסח לסעיף המטרות שהם היו מבקשים להכניס בדיון בוועדת הכלכלה.

איציק בן-דוד: הבקשה שהם העלו אכן מקובלת עלינו.

איציק בן-דוד: הנושא הזה של המחירים, כפי שהם מבקשים עכשיו, לא היה במסמך שהם הציגו בפנינו.

ישראל חסון: הטענה היא טענה פרוצדורלית-פורמליסטית.

ישראל חסון: בשלב זה עדיין מחוקקים כאן ולכן אני רוצה לדעת מדוע הממשלה מתנגדת לכתוב "מחירים נאותים".

אתי בנדלר: מבחינה עניינית לא הבנו את הנימוקים.

ישראל חסון: אם טענת היסוד של הממשלה היא ששם המשחק של החוק הזה הוא איזונים והבטחת האינטרסים ויכולת הקיום של כל הצדדים, מי מייצג פה את המחלבות?

ערן אטינגר: לתפיסתנו הסעיף הזה כן מייצג הסדר מאוזן.

ערן אטינגר: המחירים היחידים שרלוונטיים למחלבות אלו המחירים שבפיקוח.

ערן אטינגר: היום יש מוצרים כאלה בפיקוח ויש מגמה לצמצם אותם.

ליעד כהן: בכל רגע נתון יכולים לקחת מוצר מסוים ולהחזיר אותו לפיקוח.

ערן אטינגר: המחירים הרלוונטיים לגבי המחלבות הם המחירים של אותם מוצרים שנמצאים בפיקוח לפי חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים.

ערן אטינגר: ההיבט הזה שמטריד את המחלבות מקבל ביטוי חד-משמעי בסעיף 13.

ערן אטינגר: החוק נותן לזה מענה ואומר שאם מעדכנים את מחיר המטרה, משנים בהתאם את אותם מחירים של מוצרים שנמצאים בפיקוח.

ערן אטינגר: אם זה מוצר שאינו בפיקוח, זה לא רלוונטי לגביו כי המחלבות יכולות להחליט בעצמן להעלות את המחיר.

ערן אטינגר: לגבי מוצרים שהמחיר שלהם מפוקח יש עדכון והוא מעוגן בחוק.

ערן אטינגר: לכן יש כאן הסדר מאוזן.

ישראל חסון: התשובה שלך נפלאה, אבל היא לא רלוונטית לשאלה.

ישראל חסון: השאלה היא למה לא לעגן את כל התהליך הזה במטרת החוק?

ישראל חסון: אם אתה עושה את כל הפרוצדורה שמבטיחה את התוצאה הזאת, למה לא לומר את זה בריש גלי במטרות?

אתי בנדלר: האם מישהו מחברי הכנסת רוצה לאמץ את ההצעה שהועלתה כאן בסעיף 1(2), ובקטע שמדבר על הבטחת מחירים ליצרנים ולציבור, להוסיף גם את המחלבות?

אתי בנדלר: אם אחד מחברי הכנסת יציע את זה, יחליט היושב-ראש להעמיד את ההצעה הזאת.

אמנון כהן: אני מבקש להציע את זה.

ישראל חסון: אם כך, מי בעד סעיף 1 עם התוספת שמציע חבר הכנסת אמנון כהן?

לאה ורון: חבר הכנסת שי חרמש מצביע במקום חברת הכנסת רונית תירוש, חברת הכנסת נוקד מצביעה במקום חבר הכנסת ליאון ליטינצקי.

רמי בן-נתן: אני חושב שאנחנו מחטיאים כאן משהו, כי אנחנו בדרך לומר משהו שהולך לרוקן את החוק הזה מתוכנו, לפחות את סעיף מטרת החוק.

רמי בן-נתן: אם אומרים מחירים נאותים למחלבה, מחירים נאותים לציבור ומחירים נאותים ליצרן, בזה עשינו מעגל סגור וכל העניין הזה יתרוקן מתוכנו.

רמי בן-נתן: מחיר טוב ליצרן הוא מחיר זול, מחיר טוב למגדל הוא מחיר יקר ומחיר טוב למחלבה גם הוא מחיר יקר.

רמי בן-נתן: אי אפשר לרבע את המעגל הזה.

ישראל חסון: מדוע מחירים נאותים למחלבות מרוקן את החוק מתוכנו?

רוני קוברובסקי: כי לא יהיה מי שיסבסד.

רמי בן-נתן: אני חושב שיש מחלוקת לגבי הנתונים העובדתיים, על השאלה איזה חלק ממוצרי החלב שנמכרים בשוק מצוי בפיקוח.

רמי בן-נתן: אני חושב שהנתון נמוך באופן משמעותי.

ישראל בליט: לפי חוק ההסדרים 100% ממוצרי החלב הם בפיקוח.

רמי בן-נתן: זה לא נכון.

רמי בן-נתן: אם דואגים במובן הזה לסימטריה, בואו נראה מה סימטרי.

רמי בן-נתן: לנו נתנו מחירים, למחלבות נתנו תנאים הולמים לפעילותם.

רמי בן-נתן: הציבור מתעניין רק בדבר אחד: מחיר.

רמי בן-נתן: לכן לציבור צריך לדאוג למחיר, לנו צריך לדאוג לתנאים ולמחירים וגם למחלבות צריך לדאוג לתנאים ומחירים.

ישראל חסון: אתה מוסיף "תנאים"?

רמי בן-דוד: ובלבד שתהיה סימטריה.

רמי בן-דוד: אם עושים סימטריה, אז סימטריה מלאה.

אורית נוקד: בקיצור, נראה לי שאי אפשר להצביע היום.

ישראל חסון: יש כאן הצעה שבעצם אומרת את אותו דבר כמו קודם, רק מבקשת להוסיף "תנאים".

רוברט אילטוב: אין כאן שום הסכמות לא בין משרדים ולא בין הגורמים השונים.

רוברט אילטוב: יש כאן חוק מורכב ואני לא רואה פה הסכמות.

יורם מרציאנו: אני לא מבין למה צריך למהר עם החוק הזה.

ישראל חסון: איזה היעדר הסכמות אתה רואה פה?

ישראל חסון: נציגי היצרנים מסכימים לדבר הזה.

ישראל חסון: משרד החקלאות לא מסכים לזה בגלל ההליך הפורצדורלי, אבל זו בדיוק מה שצריך לעשות בתהליך החקיקה, היינו הכנסת צריכה להכריע, אחרת למה אנחנו כאן?

ישראל חסון: האם אני צריך לקחת את ההצעה ולומר "כזה ראה וקדש"?

אמנון כהן: אני מבקש לשמוע את הנוסח שמציעה היועצת המשפטית של הוועדה.

אתי בנדלר: אנחנו מדברים על סעיף 1 פסקה (2).

אתי בנדלר: הצעה אחת שהיתה מקובלת גם על נציגי הממשלה היא שבמקום "תנאים הולמים" ידובר על "תנאים נאותים".

אתי בנדלר: בנוסף, יש שתי הצעות לתיקון: 1.

אתי בנדלר: הצעת חבר הכנסת אמנון כהן מדברת על כך שהבטחת המחירים הנאותים תהיה לא רק ליצרנים ולציבור, אלא גם למחלבות.

אתי בנדלר: 2.

אתי בנדלר: הצעה אחרת מדברת על כך שהתנאים הנאותים יובטחו לא רק לפעילות המחלבות, אלא גם לפעילות היצרנים.

אמנון כהן: אם אין התנגדות אני מוכן להוסיף את זה.

ערן אטינגר: הסעיף הזה גובש במסגרת הצעת חוק ממשלתית לאחר הרבה התדיינויות בין משרדי הממשלה ועם השחקנים בשוק.

ערן אטינגר: בעיניי לקבל את ההערה היחסית מוגבלת בנוגע לשימוש באותו מונח היא הערה יחסית מינורית ולא מעוררת קושי מהותי.

ערן אטינגר: שינוי מהותי בסעיף הזה עשוי להביא אותנו למצב שבו אחד מגורמי הממשלה יבקש למשוך את הדיון לוועדת שרים.

ישראל חסון: אין בעיה.

יעקב בכר: אנחנו תומכים בסימטריה.

אתי בנדלר: אני אקרא את הנוסח – הוא עדיין אינו סופי - המוצע לסעיף (2): להבטיח אספקה סדירה של חלב ומוצריו תוך הבטחת מחירים נאותים ליצרנים, למחלבות ולציבור ותנאים נאותים לפעילות היצרנים והמחלבות.

ישראל חסון: מי בעד ההצעה המתוקנת?

ישראל חסון: ה צ ב ע ה בעד – הרוב ההצעה התקבלה.

אתי בנדלר: אני רוצה להזכיר שהיתה כאן הצעה של הרשות להגבלים עסקיים להוסיף לסעיף המטרות גם את עידוד התחרות במשק החלב.

יעקב בכר: על כך אין שום הסכמה.

ישראל חסון: אני מודה לכולם.

ישראל חסון: נעדכן בדבר מועד לישיבה הבאה בנושא חוק תכנון משק החלב, אם יהיה בקדנציה הנוכחית.

ישראל חסון: הישיבה נעולה.