ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 238, 2008-11-03 10:00

מיכאל נודלמן: בוקר טוב לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.

מיכאל נודלמן: הנושא היום הוא סקירת השר לקליטת העלייה על הפעולות ועל התקציב של המשרד.

מיכאל נודלמן: כבוד השר, בבקשה.

אלי אפללו: תודה רבה, אדוני היושב ראש.

אלי אפללו: מכובדיי, חברי הכנסת, למרות שאני נמצא במשרד הקליטה רק כארבעה חודשים אני חושב שיש שינויים משמעותיים בכל התחומים.

אלי אפללו: אני חושב שיש הבנה של משרד האוצר להמון דברים.

אלי אפללו: בחודש יולי כבר נגמר התקציב ולא הייתה לנו אפשרות להמשך הפעילות במשרד.

אלי אפללו: אומר מה אני מאמין, איך אני רואה את המשרד ומה התפיסה שלו, ואחר כך אעביר את רשות הדיבור למנכ"ל המשרד, שייתן פרטים מדויקים בעזרת המצגת.

אלי אפללו: קליטת העולים החדשים ותושבים חוזרים אלה שתי המשימות שאנחנו מתמקדים בהן.

אלי אפללו: בהזדמנות זאת אני רוצה להגיד תודה ליושב ראש הוועדה ולחבריה על החוק שהצלחנו להעביר בקריאה שלישית למתן הטבות.

אלי אפללו: הבעיה העיקרית שהייתה לתושבים חוזרים היא תוספת המס.

אלי אפללו: זה אומר שכל תושב שהיה כמה שנים בחוץ לארץ וצבר כסף, תקציב לפנסיה או נכסים, כשחזר לארץ נוצר מצב אבסורדי שזה לא היה יתרון אלא חיסרון עבורו.

אלי אפללו: אם היה מגיע לפה עם כסף ורכוש, מדינת ישראל אמרה שהוא צריך להשלים למס שמשלמים בישראל.

אלי אפללו: לפי מה שבדקנו, זה היה אחד המכשולים הגדולים לחזרתם של תושבים חוזרים.

אלי אפללו: אני מאוד שמח שבסופו של דבר הצלחנו לשכנע את האוצר ואת כל הגופים, ואני רוצה להודות במיוחד לחברי הוועדה שתמכו והובילו את הדבר הזה.

אלי אפללו: אנחנו רואים שיש לזה אפקט מאוד חיובי על התושבים החוזרים, אנחנו רואים את ההתעניינות והרצון לחזור לארץ בגלל העידוד הזה.

אלי אפללו: כשהגעתי למשרד כל התוכניות הוקפאו.

אלי אפללו: לא היה כמעט תקציב העסקה, והחזרנו אותו.

אלי אפללו: השתתפות בשכר העובדים – זאת תוכנית שאומרת שכל עולה חדש שרוצה להיקלט במקום עבודה, אנחנו משתתפים בשכר שלו לתקופה של עד חצי שנה, והמעסיק מתחייב להעסיק אותו לתקופה של שנה.

אלי אפללו: זה כמו התוכנית של מסלול תעסוקה, אבל מיוחדת לעולים חדשים.

אלי אפללו: זה מעודד קליטה של עולים חדשים במקומות עבודה ובחינת הפוטנציאל שלהם.

אלי אפללו: הכשרה מקצועית – גם לעניין הזה לא היה תקציב.

אלי אפללו: היום יש לנו תקציב, וכל עולה חדש שרוצה לעשות הסבה מקצועית למקצועות נדרשים בארץ יש לו אפשרות לעשות את זה.

אלי אפללו: אני שמח שגם בעניין הזה יש היענות מצד עולים רבים שרוצים להצטרף לתוכנית הזאת.

אלי אפללו: יש לנו הלוואות ליזמים.

אלי אפללו: פעם הייתה לנו תוכנית שנתנה עד 60,000 שקלים, היום אנחנו נותנים הלוואה ללא ריבית בסכום של עד 100,000 שקלים לעסקים קטנים ובינוניים שרוצים לפתח את עצמם.

אלי אפללו: יש לזה ביקוש ולא היה לנו תקציב, וגם לזה ניתן תקציב מאז חודש יולי ויש לזה ביקוש.

אלי אפללו: פרויקט נוסף הוא עלייה קהילתית.

אלי אפללו: התוכנית הזאת נבנתה באופן מיוחד לעולי צרפת.

אלי אפללו: זה פרויקט שעשינו והתאים לעולים מצרפת.

אלי אפללו: היא גרמה לכך שקהילה הגיעה לארץ, ליווינו אותם מצרפת, דאגנו לכך שיידעו איפה הם הולכים לגור, איפה ישתלבו במערכת העבודה, האם יעברו הכשרה מקצועית.

אלי אפללו: התוכנית הזאת הצליחה מאוד, והעתקנו אותה באופן מיידי לעולים מחבר העמים ,לכל מקום שהיה אפשרי לעשות את זה.

אלי אפללו: היום שילבנו את זה גם בצפון אמריקה ובדרום אפריקה.

אלי אפללו: זו תוכנית שמצליחה היום באופן שווה גם בקרב עולים מצרפת וגם מחבר העמים.

אלי אפללו: אי-אפשר לשכוח שיש את אפקט סרקוזי, שגרם להאטה בעלייה מצרפת.

אלי אפללו: דרך הכנסת העולים, הליווי שלהם – בארץ הם מקבלים מלווה לתקופה של שנה – הצליחה מאוד.

אלי אפללו: העולים שבאים היום שונים מהעולים שהגיעו לפני שנים, כמוני וכמו רבים מכם.

אלי אפללו: יש להם הרבה יותר אפשרויות של בחירה בין מדינת ישראל למדינות אחרות.

אלי אפללו: הם מבקשים לבדוק שיהיו להם תנאים טובים, אפשרויות, הם יותר בררנים, ואנחנו צריכים להתאים את עצמנו לתחרות הבין-לאומית שקיימת.

אלי אפללו: אנחנו מצליחים להתמודד עם זה ולהשיג לעולה תנאים כדי שירגיש שרוצים אותו.

אלי אפללו: אנחנו צריכים לעשות הכול כדי שיהיה להם נוח, שיהיו להם תנאים טובים כדי שיבינו שמשרד הקליטה רוצה אותם.

אלי אפללו: כמובן שזה נעשה בשיתוף עם הסוכנות היהודית, כי היא זו שמביאה אותם לארץ עם עוד גופים, ואנחנו משלימים זה את זה.

אלי אפללו: היום, בגלל המשבר הפיננסי בעולם, אנחנו מגלים סימנים של יותר התעניינות בעלייה לארץ.

אלי אפללו: אנחנו עוד לא מרגישים את העלייה, אבל מרגישים את ההתעניינות בתנאים.

אלי אפללו: בימים הקרובים אנחנו יוצאים בתוכנית הסברה גדולה לתושבים הישראלים, שהם החוזרים הפוטנציאליים, כדי ליידע אותם לגבי כלל התוכניות שיש לנו.

אלי אפללו: אני חושב שזה יכול לעודד אותם לבוא לארץ.

אלי אפללו: יש עוד שלושה פרויקטים שאנחנו מתמקדים בהם והראשון הוא המשך תקצוב תוכנית החומש.

אלי אפללו: כפי שכולכם יודעים, בתקציב שעבר בממשלה היו לי אי-הבנות עם האוצר, עד שראש הממשלה נתן את הסכמתו שתוכנית החומש תמשיך גם השנה.

אלי אפללו: אני חושב שיש בזה בשורה, ומצד שני אני חושב שהאוצר מנסה להתכחש לזה בכל מיני אמירות.

אלי אפללו: אבל אני שמח שיש פרוטוקול, ראש הממשלה אישר את זה ואני מקווה שתוכנית החומש תמשיך, כי אני מאמין שיש פוטנציאל אדיר לכך שהיא תצליח.

אלי אפללו: זאת תוכנית שמאחדת משרדים שונים לתוכנית אחת.

אלי אפללו: התכנון הזה של כלל המשרדים, כשכל אחד תורם את חלקו, אני חושב שזה טוב, ויש לתוכנית הרבה יותר כוח כשמאחדים כוחות.

אלי אפללו: ביקשתי מראש הממשלה לכנס בדחיפות את ועדת השרים לענייני קליטה, ואני מאמין שהיא תתכנס בימים הקרובים.

אלי אפללו: הייתה צריכה להיות פגישה אבל נדחתה מסיבות של לוח הזמנים של ראש הממשלה, אבל אמשיך לדבר על העניין הזה יומיום ואני מקווה שהיא תתכנס בימים הקרובים.

אלי אפללו: יש תקצוב נוסף, לתוכניות בפריפריה.

אלי אפללו: לקחתי את התקציב של קליטה בקהילה ותוכנית פלא לתגבור הלימודים.

אלי אפללו: הצלחתי להשיג מהאוצר תקצוב, אחרי שהתקציב כבר נגמר.

אלי אפללו: גייסנו שישה מיליון שקלים לתוכנית פלא לתגבור העולים החדשים, אלה תוכניות משותפות עם הרשויות המקומיות.

אלי אפללו: ראיתי לנכון לתגבר, בעיקר את הפריפריה, רשויות שהמצב הסוציו-אקונומי שם מוגדר ברמה ארבע.

אלי אפללו: לצערי, רוב העולים האלה נמצאים ברשויות החלשות יותר.

אלי אפללו: אני מקווה שבתוכנית הרב-שנתית העולים החדשים יקבלו מענקי דיור לפי ערך הדירה ולא לפי מספר אחיד.

אלי אפללו: זה אומר שאם עולה חדש רוצה לקנות דירה במרכז הארץ, הוא לא יקבל אותו מענק שיקבלו בפריפריה.

אלי אפללו: עד היום נתנו מענק אחיד, והסיכוי היחיד של העולה החדש לקנות דירה היה רק בפריפריה כי המענק לא אפשר לקנות דירה במקומות יותר יקרים.

אלי אפללו: התוכנית החדשה היא דיפרנציאלית, לפי שמאות של ערך הדירה, והמענק ילך ויגדל לפי ערך המקום וערך הדירה.

אלי אפללו: על זה אנחנו מתבססים כתוכנית שתעזור לעולה להיקלט בכל מקום שהוא יבחר ולא לעשות הכוונה לפריפריה.

אלי אפללו: אני לא חושב שזה הוגן, אני חושב שלפריפריה צריך לבוא מתוך בחירה ולא מתוך חוסר ברירה.

אלי אפללו: הפרויקט הלאומי האתיופי משותף גם למשרד החינוך ולמשרד האוצר ולג'וינט.

אלי אפללו: הפרויקט קצת תקוע בגלל תקציב.

אלי אפללו: לג'וינט יש פחות תורמים לעניין הזה ולכן יש קושי.

אלי אפללו: היה אצלי נחמן שי לפני חודש והצעתי פתרון.

אלי אפללו: הגדלתי את התקציב שנותן המשרד שלנו באופן משמעותי.

אלי אפללו: כמובן שזה תלוי בכך שגם המשרדים הנוספים, החינוך והאוצר, יגדילו את התקציב וכך נוכל לחזק את הפרויקט הלאומי, שאני רואה בו חשיבות מאוד גדולה.

אלי אפללו: עליית הפלשמורה – העמדה שלי היא בניגוד להחלטת הממשלה לגבי בני הפלשמורה, שלמעלה מ-8,500 מהם נמצאים בגונדר.

אלי אפללו: אני לא חושב שצריך לקבוע מספר של עולים, אלא לבחור ולמיין מי זכאי לבוא.

אלי אפללו: ברגע שקובעים מספר של עולים שזכאים לבוא לא בודקים את כלל העולים.

אלי אפללו: מה זה מספר?

אלי אפללו: זה נתון שאנחנו קובעים, ואם יש שם מספר יותר גדול של אנשים?

אלי אפללו: אני לא רוצה לקבוע כמה זכאים לבוא.

אלי אפללו: אם אנחנו פועלים לפי הקריטריונים שנקבעו בשני המקומות האחרים שמהם עלו הפלשמורה, אז גם פה אנחנו צריכים להעלות את מי שזכאי לעלות ולא לקבוע מספר.

אלי אפללו: גם בזה אנחנו הולכים לדון בוועדת השרים לעלייה וקליטה, ואני אעמוד על כך בכל תוקף שמי שנחשב יהודי לפי הקריטריונים שקבעו הרבנים יעלה לארץ, יעבור את הגיור לחומרה, אבל אי-אפשר לעצור אנשים ולהגיד לאחד כן ולשני לא.

אלי אפללו: לא נשארו הרבה אנשים, עד כמה שאני יודע.

אלי אפללו: נשארו בין 8,000 ל-8,500 עולים מהפלשמורה, ואני חושב שאחינו שנמצאים שם יעלו לארץ.

אלי אפללו: זה אחד הדברים שחשובים לנו כמדינה, כעם.

אלי אפללו: אסור לשכוח שלחלק מהעולים יש משפחות פה וחשוב מאוד שהם יעלו לארץ.

אלי אפללו: אדוני היושב ראש, אני חושב שיש למשרד הקליטה איזשהו משבר זהות.

אלי אפללו: זאת דעתי האישית, ואני חושב שצריך לעשות בדיקה אם זה באמת נכון או לא.

אלי אפללו: רציתי למנות ועדה של יועצים כדי לבדוק את זה והאם משרד הקליטה צריך להיות משרד ביצוע או משרד מטה.

אלי אפללו: מה ההבדל בין משרד מטה למשרד ביצוע?

אלי אפללו: האם משרד הקליטה יכול לטפל בשיקום, תעסוקה, חינוך, תרבות ובכל הנושאים האחרים?

אלי אפללו: משרד הקליטה הוא בעצם מדינה בתוך מדינה, הוא עוסק בכול.

מרינה סולודקין: וזה טוב.

אלי אפללו: אני חושב שמשרד הקליטה צריך להיות משרד שמכין תוכניות, מפקח עליהן והוא צריך לקבל עזרה.

אלי אפללו: אני חושב שאנשי משרד השיכון יכולים לעשות יותר טוב מאשר משרד הקליטה.

אלי אפללו: לא שאנשי משרד הקליטה לא טובים, הם מצוינים.

אלי אפללו: כל העובדים הם עובדים טובים, חרוצים.

אלי אפללו: אבל אם הם יעבדו בשילוב עם המנגנונים של המשרדים אני חושב שזה יהיה יותר יעיל ויותר טוב.

אלי אפללו: למשל, התוכנית שחברת הכנסת סולודקין עזרה לנו להוביל בנושא תושבים חוזרים והשוואת המס.

אלי אפללו: אנחנו הובלנו את זה, ומי שמטפל בזה זה לא אנחנו אלא משרד האוצר.

אלי אפללו: אלה תוכניות שמשרד הקליטה צריך לעשות, אבל הגופים האחרים צריכים לטפל בזה.

אלי אפללו: אני יכול לתת עוד עשרות דוגמאות כאלה.

אלי אפללו: יש אצלנו כפל תפקידים, ובנוסף אני חושב שמשרדים מסוימים הם יותר מקצועיים במה שהם עושים.

אלי אפללו: אבל זו דעתי האישית, משום שעדיין לא הקמתי ועדה.

אלי אפללו: רציתי מאוד להקים את הוועדה הזאת שתגיד לי אם אני צודק או לא.

אלי אפללו: אמרתי את דעתי כי חשוב לא רק להגיד מה שהיה עד עכשיו אלא גם מה דעתי על המשרד.

אלי אפללו: בעיניי, זה המשרד החשוב ביותר שיש לנו במדינת ישראל.

אלי אפללו: זה משרד שיכול לעסוק בכל נושא, גם מבחינת תכנון וגם מבחינת ביצוע, ואני חושב שהביצוע יכול להיעשות גם במשרדים אחרים.

אלי אפללו: שיתוף הפעולה שיש לנו עם הסוכנות היהודית הוא טוב מאוד, אלא שיש גם שם משבר של גיוס משאבים תקציביים.

אלי אפללו: היום, בגלל מיעוט המשאבים שלהם, הסוכנות היהודית מקטינה את ההשתתפות שלה במשרד שלנו ובתוכניות שהם עושים.

אלי אפללו: אדוני היושב ראש, אני רוצה, ברשותך, להעביר את רשות הדיבור למנכ"ל שיציג את המצגת שהכנו לגבי כלל התוכניות והנתונים.

אלי אפללו: אני מודה לכם על ההקשבה.

ארז חלפון: אנחנו רואים בשקף את גרף העלייה בשנים 2005 עד 2008.

ארז חלפון: אנחנו עומדים היום על כמעט 13,000 עולים, נכון ל-26 באוקטובר.

ארז חלפון: בתחזיות המשותפות עם הסוכנות היהודית אנחנו מעריכים שעד סוף השנה יהיו כ-19,500 עולים לשנת 2008.

מיכאל נודלמן: זה פחות ממה שהיה ב-2007?

ארז חלפון: זה אותו דבר, פלוס מינוס.

ארז חלפון: אפרט בקצרה את דברי השר לגבי התוכניות שעשינו ב-2008 ומתעתדים להמשיך אותן בשנת 2009.

ארז חלפון: המבצע הראשון הוא "חוזרים הביתה בשנת 60 לישראל", וזה כל ההטבות שהמשרד הכין לתושבים החוזרים בנובמבר 2007.

ארז חלפון: הצגנו את זה בישיבה הקודמת, אבל אזכיר שמדובר במהפכה במיסוי, שנכנסה לפועל מאתמול; החזר ביטוח בריאות על סך של כ-9,000 שקלים.

ארז חלפון: החל מאתמול החקיקה שונתה וכל תושב שיגיע ארצה יקבל טיפול רפואי מיידית ולא יצטרך לחכות חצי שנה.

ארז חלפון: מי שיגיע מחר בבוקר ישלם 9,000 שקלים, יקבל חזרה ממשרד הקליטה את התשלום הזה ויקבל את הטיפול הרפואי במקום ולא יהיה את הסבל והתורים הארוכים.

מרינה סולודקין: כל הכבוד לנו ולכם.

אלי אפללו: לכם מגיע כל הכבוד.

אלי אפללו: אנחנו תכננו, אבל אתם ביצעתם את זה.

ארז חלפון: כמובן, הענקת פטור ממכס; הקמת משרד תעסוקה במשרד הקליטה, שמתחיל את הקשר עם התושבים החוזרים עוד כשהם נמצאים בחו"ל כדי לנסות להתאים מקומות עבודה, וכמובן ריאיונות טלפוניים כדי לחסוך בזמן עד שמוצאים עבודה.

ארז חלפון: המטרה שלנו בנושא הזה מושגת באמצעות ואוצ'רים, הכשרות מקצועיות, כדי שכאשר מגיעים ארצה הולכים כבר לראיונות עבודה.

ארז חלפון: מתן הלוואות – השר דיבר על זה – סכום ההלוואות גדל, והתקציב שהשר הצליח להשיג ממשרד האוצר נתן לנו אפשרות להמשיך לתת את ההלוואות, מכיוון שביולי 2007 תקציב המשרד בנושא ההלוואות, ואוצ'רים וקידומי העסקה הסתיים.

ארז חלפון: אנחנו יכולים לראות כבר תוצאות, למרות שאנחנו בעיצומו של המבצע והרפורמה התחילה רק עכשיו.

ארז חלפון: 15,000 ישראלים נרשמו, 7,000 כבר חזרו - זאת אומרת, אנחנו מדברים על גידול של כ-300%.

ארז חלפון: ממוצע החזרה ארצה של הישראלים עמד על 4,500 אנשים.

ארז חלפון: כל זה לפני כל נושא הרפורמה במס, שנכנסה לתוקפה אתמול.

ארז חלפון: לרקע כללי, אנחנו מדברים על כ-700,000 ישראלים – על פי ההערכות שלנו ושל הלמ"ס – ששוהים בחו"ל.

ארז חלפון: רובם מרוכזים בצפון אמריקה וכל השאר באירופה ודרום אמריקה.

ארז חלפון: עשינו מחקר כלכלי על אותם חוזרים, איך הם משפיעים על כלכלת המדינה.

ארז חלפון: אנחנו רואים שכ-70% מהחוזרים הם בגילאי 20 עד 44, גילאי עבודה, שמוסיפים הרבה למשק הישראלי.

ארז חלפון: מרביתם הם בוגרי תארים אקדמיים, בעלי משכורות ממוצעות של 9,000 עד 10,000 שקלים.

ארז חלפון: אנשים כאלה שיחזרו למדינה יתרמו למדינה – מלבד זה שאנחנו זקוקים להם פה - מיד עם חזרתם, אחרי חודש או חודשיים, כל ההשקעה שהמדינה משקיעה היא מקבלת חזרה.

מיכאל נודלמן: אתה מדבר על תושבים חוזרים, אבל החוק מדבר גם על אזרחים זרים.

מיכאל נודלמן: יש תחזית על אזרחים זרים?

ארז חלפון: הרפורמה במס, שגם השר דיבר עליה, התקבלה על-ידי חקיקה בכנסת, אחרי עבודה מאומצת של השר, יושב ראש הוועדה וחברי הכנסת.

ארז חלפון: אנחנו מדברים על פטור לעשר שנים.

ארז חלפון: היה עם זה הרבה בלבול, עלתה השאלה אם זה חוק לעשירים או לא לעשירים.

ארז חלפון: מדובר על כל הכנסה, אקטיבית ופסיבית, לעשר שנים.

ארז חלפון: זאת אומרת, אדם שהוא בעל עסק, אדם שיוצא להרצאה, רופא, אדם שיש לו דירה בחבר העמים והחליט להגיע ארצה ולהשכיר את הדירה ברוסיה – יוכלו לבוא למדינת ישראל, לא לשלם את השלמת המס ולפתח את החיים שלהם כאן, במדינת ישראל.

ארז חלפון: הרפורמה חוצה, אין פה לעשירים או לא לעשירים, כפי שניסו אנשים מסוימים להציג בוועדות.

ארז חלפון: מדובר על כל הרבדים.

מיכאל נודלמן: אבל זה לא לעניים.

מיכאל נודלמן: לעניים אין כלום.

ארז חלפון: הרבה אנשים מהמעמד הבינוני נשארה להם דירה בחו"ל.

ארז חלפון: לא צריך להיות עשיר.

מיכאל נודלמן: אני חושב שהחוק טוב, כי יש קבוצות בארץ שרוצות שיגיעו לכאן רק עניים כי קל לדבר אתם ולהשפיע עליהם.

מיכאל נודלמן: למה היו נגד?

מיכאל נודלמן: כי לא רצו אנשים עשירים, מבוססים.

מיכאל נודלמן: בגלל זה היו פה ויכוחים.

אלי אפללו: אדוני היושב ראש, אשמח שיגיעו גם עשירים, וזה נותן אפשרות גם לפחות עשירים – אנשים שיש להם דירה או עסק קטן שהוא מקור הפרנסה שלהם.

אלי אפללו: זה נותן ביטחון כלכלי להגיע למדינה, שיידעו שיש להם לפחות הכנסה מינימלית.

מיכאל נודלמן: לכן עמדנו על זה פה.

אלי אפללו: אמרתי שאני מודה לכם.

מיכאל נודלמן: אם יש בעיה, לעשירים או לא לעשירים – צריך להגיד שהחוק הוא לאנשים מבוססים, עם השכלה, עם רכוש מסוים.

מיכאל נודלמן: זה לא לעניים.

מיכאל נודלמן: לעניים יש חוקים אחרים.

אלי אפללו: לעניים אין הכנסה.

אלי אפללו: אנחנו מדברים על מעמד הביניים ומעלה.

מיכאל נודלמן: נכון.

מיכאל נודלמן: אני חושב שזו לא בושה.

ארז חלפון: עלתה טענה מצד היועצים המשפטיים של הכנסת על חוסר שוויון, ואנחנו התגאינו שבמשרד הקליטה אנחנו אחראים על חוסר שוויון, כי כשעולה חדש מגיע לארץ הוא לא מגיע באותה נקודת התחלה של מי שנולד פה ויש לו חברים והורים ודברים להתבסס עליהם, ואנחנו צריכים לעזור.

ארז חלפון: עולה שמגיע מאתיופיה, שהיא ארץ מצוקה, מקבל מענק של בין 300,000 ל-500,000 שקלים לקניית דירה, שזה מענק שלא מקבל עולה שהוא ממעמד יותר גבוה.

ארז חלפון: זה האיזון בחוסר השוויוניות, ועל זה עמדנו.

ארז חלפון: אנחנו מתאימים תוכניות לכל אוכלוסייה לפי הצרכים.

ארז חלפון: כפי שאמר השר, אנחנו מעריכים שהרפורמה הזאת תביא לגידול של עד 30% בממדי העלייה ועד 50% במספר התושבים החוזרים.

ארז חלפון: אנחנו יוצאים בקמפיין משותף עם הסוכנות היהודית, עם ה-global center ועם המענה הטלפוני.

ארז חלפון: אני יוכל להגיד לך שהמוקד של הסוכנות היהודית ומהמוקד שלנו אנחנו מקבלים הרבה מאוד פניות, הרבה מאוד אי-מיילים, המערכת מתחילה לעבוד מיד עם יציאת הקמפיין ואני מקווה שאת הפירות נראה בשנה הבאה.

ארז חלפון: תוכנית נוספת שהשר דיבר עליה היא עלייה קהילתית.

ארז חלפון: זו תוכנית מאוד מוצלחת, מביאים גרעינים מארצות מסוימות לערים מסוימות שאנחנו רוצים לעודד.

ארז חלפון: השר אמר מה המדיניות שלו, לעודד את ערי הפריפריה.

ארז חלפון: מתוך 30 רשויות שאישרנו לשנת 2008-2009 90% הם יישובים פריפריה בצפון ובדרום, ורק 10% הם יישובים במרכז הארץ, כי היישובים במרכז הארץ פחות צריכים את העזרה הנוספת.

ארז חלפון: יש לנו צפי לכ-900 משפחות שיגיעו בתוכנית הזאת.

ארז חלפון: 500 משפחות הגיעו במסגרת התוכנית עד היום.

ארז חלפון: אנחנו נותנים נוספות לאותם גרעינים גם בנושאים של תרבות, נושאים של תעסוקה ושכר דירה, כדי לאפשר להם להגיע כקהילה ולהשתקע באותה עיר, כמובן בשיתוף פעולה עם הסוכנות היהודית שעוזרת לנו בשיווק בחו"ל ועם הרשות המקומית, שקולטת כאן את העולים החדשים.

אברהם מיכאלי: מה הניצול של התוכנית הזאת מבחינת הרשויות שביקשו להשתתף?

אברהם מיכאלי: הן קיבלו את זה בפועל?

ארז חלפון: אנחנו מתחילים סיורים ברשויות המקומיות כדי לבדוק.

ארז חלפון: יש רשויות שמאוד רוצות את זה ויש רשויות שלא שמו בסדר העדיפות שלהן לקלוט עולים חדשים, לצערי הרב.

ארז חלפון: אז קודם כול אנחנו צריכים את שיתוף הפעולה של הרשות.

ארז חלפון: לאחר שהרשות אומרת לנו שהיא רוצה עולים חדשים, ואנחנו רואים אילו עולים יכולים להתאים, כי כם יש כבר בעיר גרעין של משפחות מארץ מסוימת, זה מאוד עוזר לקליטה.

ארז חלפון: לאחר מכן אנחנו עושים סיעור מוחות עם הסוכנות היהודית ורואים עם השליחים שלהם את הצפי בחו"ל, אם באמת יש ביקוש.

ארז חלפון: רואים את זה בירידים ובשיווק שאנחנו עושים.

ארז חלפון: בהרבה מקרים, בערים שאליהן היה פחות רצון של עולים להגיע – כמו מעלות וקרית שמונה – החלטנו כן להקצות משפחות כדי לאפשר עידוד ליישוב.

ארז חלפון: לפני שנתיים הקצינו לטבריה 15 משפחות מצרפת, והן לא הגיעו.

ארז חלפון: את 15 המשפחות העברנו לעיר שיש בה הצלחה בקליטה ומגיעים אליה.

ארז חלפון: אנחנו כל הזמן עם היד על הדופק, וכך אנחנו בוחנים את התוכנית.

אלי אפללו: חשוב לראות את השלטון המקומי, את ראש הרשות, שרוצה בעולים.

אלי אפללו: אתן דוגמה משיחה שהייתה לי אתמול עם תושב חוזר.

אלי אפללו: הוא אמר שפורסם שמקבלים מהרשות הנחה בתשלום לגני ילדים או הנחה בארנונה.

אלי אפללו: הוא לא יודע שהעיר שהוא הגיע אליה היא עיר שבה לא ניתן לקבל את הדברים האלה.

אלי אפללו: ראש רשות שרוצה לקבל קבוצות של עולים, לחזק את היישוב שלו ולקלוט עולים איכותיים – ולנו יש אינטרס לחזק את הרשויות – צריך שיהיה שיתוף פעולה גם מצידו.

אלי אפללו: זה לא חד-סטרי.

ארז חלפון: נעבור לפרויקטים של התעסוקה וההלוואות לעסקים – רוב התקציב במשרד הולך לדברים האלה, כי אנחנו יודעים שלא משנה מה העולה יקבל, אם לא תהיה לו תעסוקה הוא לא יצליח להיקלט במדינת ישראל.

ארז חלפון: לכן רוב התקציב של המשרד הולך לאגף התעסוקה.

ארז חלפון: כפי שציין השר, יש לנו את מוקד מעלות, שמתחיל בכל נושא העסקים מעבר לים.

ארז חלפון: העולה החדש שרוצה להגיע למדינת ישראל ולפתוח עסק, אנחנו מתחילים את ההתקשרות אתו כשהוא נמצא בארץ מוצאו.

ארז חלפון: אם בעבר לפתוח עסק היה לוקח בין שישה חודשים לשנה, היום בחודש וחצי הוא מקבל את ההלוואה ויכול לפתוח את העסק, כי רוב התהליך מתחיל כשהוא נמצא מעבר לים.

ארז חלפון: מעבר לכך, ההלוואות שהיו עד לפני שנתיים היו בגובה של 35,000 שקלים.

ארז חלפון: הגענו היום – גם בגלל תוספות תקציביות שהשר הצליח להשיג מהאוצר – עד ל-100,000 שקלים.

ארז חלפון: האוצר דרש ביטחונות של 50% הון עצמי, וכמובן שאין את זה לעולים - - -

אלי אפללו: זה היה אחד הקשיים המאוד גדולים לקבלת הלוואה.

אלי אפללו: כשעולה מגיע לארץ אין לו ביטחונות כדי לקבל את ההלוואה הזאת.

אלי אפללו: הורדנו את המחסום הזה, ואנחנו רואים את האפקט של זה מיידית.

אברהם מיכאלי: זה יחול גם על העלייה מברית המועצות לשעבר?

אלי אפללו: כל עלייה.

אברהם מיכאלי: אתה לא יכול לעשות את זה אתם, כי לא תמיד הם מתכננים את העלייה שנה או שנה וחצי מראש.

אלי אפללו: זה לכל התקופה בה הוא נחשב עולה חדש.

אברהם מיכאלי: אני מדבר על קיצור ההליכים.

אברהם מיכאלי: זה מאוד חשוב שמקצרים להם את ההליכים, כי הם מטורטרים כל כך הרבה במשרדים בארץ שזה מייאש אותם.

ארז חלפון: אני כבר יכול להגיד לך שמתוכנן בינואר הקרוב יריד שיהיה גם באוקראינה, גם במוסקבה, ויביא גם עולים חדשים וגם תושבים חוזרים.

ארז חלפון: יהיה שם מוקד business IL עם רואי חשבון שייתנו מצגות כדי לעודד אותם להתחיל.

ארז חלפון: הורדנו את ההון העצמי הנדרש לשם קבלת הלוואה לרמה של 25%.

ארז חלפון: הייתה דרישה של האוצר לשלושה ערבים, הורדנו את מספר הערבים עד סכומים מסוימים.

ארז חלפון: בעוד שבועיים אמורה להתקיים ישיבה אצל השר עם החשב הכללי.

ארז חלפון: אנחנו רוצים לבטל את הדרישה לערבים או להשאיר ערב אחד בלבד, כי לא ייתכן שעולה חדש שמגיע ארצה צריך להביא ערבים.

ארז חלפון: אין לו ערבים, אנחנו מכירים את הבעיות.

ארז חלפון: מפה אנחנו הולכים לחשב הכללי בנושא אחר, של ביטול חובות לעולים שהגיעו בשנות ה-90' והתשלום השמיני של סל הקליטה ניתן להם כהלוואה.

ארז חלפון: עד היום יש הוצאות לפועל בסדר גודל של 80 מיליון שקלים שהערבים חתמו להם, ולא הצליחו לממש את הכסף מהערבים.

ארז חלפון: השר שלח אותי לחשב הכללי בעניין הזה, ואם לא נקבל הסכמה יכול להיות שנלך להחלטת ממשלה לבטל את כל החובות האלה.

אלי אפללו: אלה חובות לא צודקים.

ארז חלפון: השר ציין קודם גם את הוואוצ'רים וגם את מרכזי ההכוון שלנו, שבהם יושבים האנשים המקצועיים: יועצים, פסיכולוגים, הכוונת תעסוקה.

ארז חלפון: כל עולה חדש שמגיע למדינת ישראל, אנחנו שולחים אותו לאותו מרכז הכוון, שם בונים לו את קורות החיים, שם רואים את ההתאמה שלו לתפקידים מסוימים, שם ממליצים לנו אם אותו עולה צריך את הוואוצ'ר, את ההכשרה המקצועית, את ההסבה למקצוע מסוים.

ארז חלפון: אנחנו נותנים את הוואוצ'ר בשני מקרים; מקרה אחד, כשבא מעסיק ואומר שאם אותו עולה יעשה את ההסבה המקצועית הוא יקלוט אותו לעבודה; מקרה שני, מקצועות במשק שהם מועדפים ויש בהם חוסר בעובדים.

ארז חלפון: אם מגיע עובד ורוצה לעשות הכשרה מקצועית לאותו מקצוע, אנחנו כמובן מאשרים כדי שייקלט במקום העבודה בצורה מיידית.

ארז חלפון: גם בנושא הזה נגמר לנו התקציב וביולי הצלחנו לקבל את התוספת התקציבית שתאפשר לנו לסיים את השנה ונוכל לאפשר לכל עולה לקבל את הוואוצ'ר.

ארז חלפון: נושא חשוב נוסף, שלאחר מאבקים קשים עם משרד הבריאות הצלחנו להשיג, זה הקלות ברישוי רופאים.

ארז חלפון: כמו שאתם יודעים, במשרד הבריאות הייתה החלטה: רופא מרוסיה יכול היה לקבל ציון מגן ולעשות את המבחן.

ארז חלפון: היה נכשל – לא יכול היה להיות רופא.

ארז חלפון: לאחר מאבקים קשים הצלחנו להשיג ממשרד הבריאות הסכמה לכך שאותו רופא יוכל לעשות שלוש פעמים את המגן.

ארז חלפון: אני חושב שזה הישג גדול.

אברהם מיכאלי: אפשר להחיל את זה אחורה?

ארז חלפון: לא, לצערי הרב אי-אפשר להחיל את זה אחורה.

אברהם מיכאלי: אז מה אשמים המסכנים האלה, שהביורוקרטיה מנעה מהם להיות רופאים?

שושנה רון: במקרים חריגים – למה לא?

אלי אפללו: אנחנו מנסים לראות אם אפשר למצוא פתרון למקרים חריגים.

אלי אפללו: בינתיים הצלחנו לשכנע את משרד הבריאות ואת הגופים השייכים לעניין הזה שיסכימו לשלוש פעמים.

אלי אפללו: אני חושב שכדאי להגיע למטרה פרוסה-פרוסה.

ארז חלפון: אנחנו אתכם בזה.

אלי אפללו: אני יודע שאתם אתנו, וכולנו רוצים להגיע לאותה מטרה.

שושנה רון: אדם נחשב עולה עשר שנים.

מיכאל נודלמן: הוא טעה פעם אחת ולא נותנים לו הזדמנות.

אלי אפללו: נכון, בגלל זה עשינו את זה.

מיכאל נודלמן: זה בסדר שלוש פעמים, אבל הם לא אומרים איזו טעות עשה הרופא במבחן הראשון.

מיכאל נודלמן: בן-אדם לא יודע במה טעה.

אלי אפללו: באף מבחן לא אומרים מה הייתה הטעות, רק אומרים שיש טעות.

מיכאל נודלמן: בן-אדם צריך לדעת מה הוא לא יודע, צריך ללמוד.

אברהם מיכאלי: שמעתי שחוזרת הגזירה של סגירת האולפנים.

ארז חלפון: היו פה הרבה מאוד ישיבות, והיה מאבק קשה שלנו מול משרד החינוך, וגם שלכם בזירת הכנסת, והצלחנו למנוע את סגירת האולפנים.

ארז חלפון: משרד החינוך רצה לסגור את האולפנים ששם יש את המורים.

מרינה סולודקין: אבל יש שוב בעיות.

ארז חלפון: יש התכתבויות בין משרד החינוך לגופים שונים.

ארז חלפון: אנחנו במשרד – ואני אומר את זה בצער רב – לא ידענו על ההצעה להעביר את כל האולפנים למשרד הגמלאים.

שלמה מולה: אבל שתדע שכבר מפטרים את המורים.

ארז חלפון: יש כאן נציגה של המורים והיא תוכל לדבר אחר כך.

ארז חלפון: אנחנו עושים הכול כדי שהאולפנים יישארו במשרד החינוך.

ארז חלפון: הייתם בישיבה הלא נעימה שהייתה פה וראיתם את ההתנהלות.

ארז חלפון: הייתה התחייבות של משרד החינוך לא לסגור את האולפנים, ואני מקווה שיעמדו בהתחייבות הזאת.

ארז חלפון: אם לא, כמובן שנפעל.

אלי אפללו: בינתיים, נכון להיום, יש לנו התחייבות שלא סוגרים.

מיכאל נודלמן: הייתה הפגנה מול משרד החינוך.

מיכאל נודלמן: ביקשנו שינויים בלימודי העברית והם עשו הפגנה.

מיכאל נודלמן: אמרו: אתם רוצים שינויים, אז אנחנו לא רוצים אולפנים.

מיכאל נודלמן: זה אומר על הרמה של משרד החינוך.

ארז חלפון: תוכניות שאנחנו משקיעים בהן במשרד הן תגבור לימודי השפה העברית, כי לצד התעסוקה לימוד העברית חשוב מאוד.

ארז חלפון: הילדים בבית הספר צריכים את לימוד העברית הבלתי פורמלי.

ארז חלפון: יש לנו מספר רב של תוכניות, שלא נפרט את כולן, אבל אחת מהן היא "זמן עברית" שכולכם מכירים – תוכנית יומית ברדיו רקע שבה מדברים עברית בצורה קלה כדי ללמוד אותה בצורה טובה; ערוץ הטלוויזיה האינטראקטיבי, שבו כל עולה חדש שמסיים את יום העבודה יכול לשבת בביתו על הכורסה, לצפות בטלוויזיה וללמוד עברית דרך תשבצים ומשחקים.

ארז חלפון: אנחנו מקווים שזה יעזור לעולים ללמוד טוב יותר את השפה בשעות הפנאי שלהם, מעבר לאולפנים.

אברהם מיכאלי: אפשר להעביר את זה למסגרת התוכנית של כמה ערוצים, שהכנסת אישרה, שיהיו ערוצי חינם?

אברהם מיכאלי: מי שאין לו כבלים לא יכול לצפות בערוץ האינטראקטיבי.

ארז חלפון: נכון, למי שאין כבלים לא יכול לראות את הערוץ האינטראקטיבי.

אברהם מיכאלי: השאלה היא אם אפשר להעביר את זה לחבילה בחינם, כמו שהמלצנו להעביר לשם את ערוץ 23?

מרינה סולודקין: אנחנו המלצנו על ערוץ 9, להכניס אותו לחבילה מוזלת של ערוצים.

מרינה סולודקין: חבל מאוד שאתם לא פועלים למען זה.

שושנה רון: אלה הצעות שעלו בעבר בישיבות ועדת הקליטה.

ארז חלפון: החוזה נגמר במרץ.

ארז חלפון: בינואר נקיים ישיבה גם על נושא העלות, גם על נושא הכבלים וגם על נושא המחקר של כמה אנשים הצטרפו וכמה יצאו.

ארז חלפון: כמובן שההערה שלכם נרשמה ונבדוק את זה בתחילת הדיונים בינואר.

ארז חלפון: תוכניות במסגרת אגף הרווחה במשרד, ובעיקר טיפול בנוער עולה – בשנת 2008 הקדשנו הרבה לנושא הזה.

ארז חלפון: חוץ מהנושא הזה ותמיכה בארגוני עולים, זה האגף היחיד שתוגבר משמעותית.

ארז חלפון: אנחנו רואים חשיבות גדולה בשמירה על התוכניות של נוער עולה, נוער עולה בסיכון ובכלל אוכלוסיית העולים בנושא של סמים ואלכוהול.

ארז חלפון: גם השר דיבר על זה הרבה כאן ובמפגשים שהוא מקיים עם הנהלת המשרד.

ארז חלפון: אנחנו רואים הרבה מאוד מקרים, ואנחנו נמצאים עכשיו באמצע של תוכניות מאוד חשובות, שחלקן התחילו רק בחודשים האחרונים וייכנסו לשנת 2009, מעבר לתוכניות הארציות שאפרט.

ארז חלפון: התוכנית הראשונה היא ליווי נוער עולה עובר חוק.

ארז חלפון: זה במסגרת תוכנית "סיכויים", שאתם מכירים.

שלמה מולה: אדוני המנכ"ל, אני מבקש שתתעכב על נושא הסמים והאלכוהול.

שלמה מולה: אני מבקש לדעת מה הקשר שלכם עם הרשות למלחמה בסמים, כי אני יודע שהרשות קיבלה תקציבים גדולים מאוד בשנה שעברה במסגרת הסכם קואליציוני עם ישראל ביתנו.

שלמה מולה: אני רוצה לראות את ניצול התקציב וחלוקת המשאבים בין העולים – אני מדבר כרגע על עולים מחבר העמים ומאתיופיה.

ארז חלפון: תיכף אפרט על הפיילוט, ונמצאת כאן גם שרה, שמטפלת בזה באופן אישי ותוכל להרחיב על כך.

ארז חלפון: התוכנית הנוספת היא טיפול בנערות עולות.

ארז חלפון: התוכנית נקראת "בית חם", וזה בשיתוף עם משרד הרווחה וקרן רש"י.

ארז חלפון: אנחנו מפעילים אותה ב-16 רשויות.

ארז חלפון: דבר שלישי חשוב הוא הנגשת שירותי ייעוץ וטיפול רגישי תרבות, תוכנית "הפוך על הפוך", שאנחנו מפעילים במסגרת ובשיתוף עמותת "עלם", עם ניידות.

ארז חלפון: פעילות מאוד חשובה שמתבצעת בעיקר בלילות.

ארז חלפון: הנושא הבא הוא התמודדות רגישת תרבות במניעת אלימות במשפחה בקרב משפחות עולים.

ארז חלפון: מתקציב שלנו דאגנו לצרף עובדים סוציאליים דוברי רוסית ואמהרית ב-22 מרכזים קיימים למניעת אלימות במשפחה.

ארז חלפון: בשיתוף משרד הרווחה והפרויקט הלאומי האתיופי אנחנו נותנים חשיבות מאוד גדולה - - -

אברהם מיכאלי: זו תוספת של 22 תקנים על מה שהיה?

ארז חלפון: זו תוספת של 22, שהם דוברים אמהרית ורוסית.

ארז חלפון: זאת אומרת, זה לא היה.

ארז חלפון: זה במרכזים הקיימים.

שלמה מולה: כמה עובדים סוציאליים יש לכם בסך הכול?

שרה כהן: יש 30 עובדים סוציאליים, שמגיעים ממקורות שונים ופועלים ב-22 ישובים.

שרה כהן: יש ישובים שיש בהם יותר מאשר עובד סוציאלי אחד.

שלמה מולה: כולם במימון של משרד הקליטה או במימון של משרד הרווחה?

שרה כהן: מרביתם במימון של משרד הקליטה, ויש גם תוספות באמצעות הפרויקט הלאומי לעולי אתיופיה.

שלמה מולה: הפרויקט הלאומי לא צריך לעסוק בעובדים הסוציאליים, אבל זה כבר סיפור אחר.

שרה כהן: אם מגייסים תקציבים לא נגיד להם לא.

שולמית סהלו: אני רוצה לציין שהתקציב מהפרויקט הלאומי הוא זמני, הוא עד מרץ, ואחר כך לא ברור מה הולך להיות עם עשרה עובדים סוציאליים.

אברהם מיכאלי: כל הגופים השלישיים, נראה לי שזה זמני.

שולמית סהלו: זה לא בתקן של רווחה ולא קליטה.

שולמית סהלו: הם עושים עבודה מאוד חשובה.

שולמית סהלו: אנחנו רואים תהליך של עבודה, והופס זה נפסק.

אלי אפללו: זה בדיוק מה שאמרתי לגבי תוכנית החומש והפרויקט הלאומי.

אלי אפללו: שניהם עומדים עכשיו בדיונים.

אלי אפללו: בפרויקט הלאומי הצעתי תגבור תקציב ממשרד הקליטה, ואני מקווה שהמשרדים האחרים ייענו לי ואז זה יצא לדרך כי זה דבר חשוב.

אלי אפללו: אני חושב שהיית בפגישה.

שולמית סהלו: לא הייתי בפגישה, אבל נראה לי שפתרון יותר חכם זה לתגבר את תקציבי משרד הרווחה כדי שהעובדים הסוציאליים ייכנסו לתקן, ולא לתגבר פרויקטים.

אלי אפללו: אבל משרד הרווחה זה לא אני, אני משרד הקליטה.

אלי אפללו: בואו נתקדם ואשמח לענות על כל השאלות בסוף.

ארז חלפון: חבר הכנסת מולה, שאלת לגבי התוכנית הנוספת, שהיא דרכי ההתמודדות עם בעיית ההתמכרות, לסמים ולאלכוהול.

ארז חלפון: זו בעיה מאוד קשה, ולצערנו היא מתרחבת.

ארז חלפון: ערכנו פיילוט בשבעה יישובים, עם הרשות למלחמה בסמים.

ארז חלפון: הכוונה שלנו היא להגדיל את התקציבים לעניין הזה בשנת 2009.

ארז חלפון: שרה תפרט את התקציבים.

ארז חלפון: בבקשה.

שרה כהן: יש כמה תהליכים שנעשים במקביל.

שרה כהן: יש את התוכניות שקיימות למניעת שימוש באלכוהול ובסמים בקרב יוצאי אתיופיה, שנעשות בשיתוף עם משרד הרווחה ועם עמותת "אפשר".

שרה כהן: הן פעלו בשנה הקודמת בקרוב ל-20 רשויות מקומיות, ועל אף הקיצוץ בתקציבי הפרויקט הלאומי הן תמשכנה מתקציבים משותפים שהוקצו לכך בהסכמה משותפת של השרים והמנכ"לים של משרדי הקליטה והרווחה, בתוכנית הוא "העולה העולה".

שרה כהן: התוכנית הזאת תימשך גם בשנת 2009, פחות או יותר באותה פרישה.

שרה כהן: השנה עשינו פיילוט באותה תוכנית בשבעה יישובים בקרב יוצאי חבר העמים.

שרה כהן: התוכנית הזאת, כמו גם זו שנעשית בקרב יוצאי אתיופיה, נעשית במקביל בקרב הורים וילדים.

שרה כהן: דהיינו, כשאנחנו מדברים על שבעה יישובים, בכל יישוב אנחנו מדברים על שתי קבוצות שפועלות במקביל, גם בקרב הילדים וגם בקרב ההורים.

שרה כהן: התוכנית הזאת תמשיך בשנת 2009 גם בקרב יוצאי חבר העמים בכ-15 יישובים, מאותו תקציב של שני המשרדים.

שרה כהן: מה שאתה ביקשת לדעת, חבר הכנסת מולה, זה מהלך חדש שהחל בבנייה של תוכנית אב ברשות למלחמה בסמים.

שרה כהן: הרשות למלחמה בסמים היא האחראית מבחינה סטטוטורית על נושא תכלול העבודה בנושא של מניעת שימוש באלכוהול ובסמים במדינת ישראל.

שרה כהן: כבר היום נקלטו ברשות אנשי מקצוע שהם דוברי רוסית, ויחד אתם קיימנו את הפיילוט בקרב יוצאי חבר העמים.

שרה כהן: כרגע, באמצעות התקציב החדש שנכנס לרשות, נקלט איש מקצוע שמתכלל את העבודה בקרב יוצאי אתיופיה.

שרה כהן: בחלק מהמקומות נקלטו גם רכזים שהם דוברי אמהרית.

שרה כהן: נבנתה כבר תוכנית אב עם הרשות, יש בה כבר מבנה תקציבי סדור, יש מיליון שקלים מתקציב הרשות למלחמה בסמים, וכרגע גם נעשים מהלכים לעיבוי המקורות והגדלת התקציב.

שרה כהן: התוכנית קיימת ברמה של קונספט, ומבחינתנו היא מוכנה ליציאה לדרך.

שרה כהן: היא כוללת מגוון מאוד גדול של התערבויות: התערבויות טיפוליות, מניעה, מחקר וכל מה שיש בו צורך כדי לבנות תפיסת עבודה שתיטמע לאורך זמן כחלק מהתהליכים השוטפים ברשויות המקומיות.

שרה כהן: במקרה הזה, רשויות עתירות עולים יוצאי אתיופיה.

אברהם מיכאלי: מי עוקב אחרי הביצוע של התוכנית הזאת ברשות למלחמה בסמים?

שרה כהן: מבחינת משרד הקליטה, אני אחראית לנושא הזה והתוכנית נבנתה - - -

אברהם מיכאלי: לנו, כוועדה, יש אכזבה מדיווחי הרשות בעבר על כל מיני מספרים מפוצצים, הדביקו סטיגמות על כל מיני אוכלוסיות.

אברהם מיכאלי: אני לא יודע מה נעשה עם זה מבחינת המשרד, כי הסטיגמות האלה לא נעלמו.

שרה כהן: לא כל כך ברור לי - - -

אברהם מיכאלי: דיווחו לנו נתונים על עולים מברית המועצות לשעבר ועל עולים מאתיופיה באחוזים גבוהים מאוד.

מיכאל נודלמן: הייתה תוספת גדולה של כסף, וזה רק לשני רכזים וכדי לבנות תוכנית?

שרה כהן: לא, יש תוכנית גדולה מאוד.

שרה כהן: הכסף הועבר לרשות למלחמה בסמים, ברגע שהיא קיבלה את הכסף נבנה פורום בין-משרדי, שגם אנחנו נטלנו בו חלק.

שרה כהן: כחלק מהתהליך שהרשות מקיימת כרגע זה הכנסה של אנשי מקצוע.

שלמה מולה: מה את יכולה להגיד לנו לגבי שותפות הארגונים והעמותות שעוסקים בנושא?

מרינה סולודקין: אנחנו מפחדים, הכסף הולך לרשות ואנחנו בשטח לא מרגישים שיש כסף נוסף.

אברהם מיכאלי: לכן ביקשתי מעקב.

אברהם מיכאלי: ביקשו תקציבים על סמך נתונים שהביאו.

שלמה מולה: אני שואל את השאלה הזאת בגלל ידיעה אישית שלי, בעקבות פגישה שהייתה לי עם המנכ"ל של הרשות למלחמה בסמים.

שלמה מולה: שאלתי שאלות.

שלמה מולה: מצד אחד, שמחתי שהניעו את התהליך ומצד שני, הייתי מאוד מודאג כי לא בטוח שהעמותות וארגוני העולים שותפים בתהליך.

שלמה מולה: יכולה להיות בעיה.

שרה כהן: קודם כול, יש כאן אחריות שהיא של הרשות של המלחמה בסמים, ואין כאן נציג מטעמה.

שרה כהן: אני יכולה להגיד את הדברים מתוך השותפות והחבירה שלי לתהליך.

שרה כהן: התקציב, מבחינתכם, הוא תקציב שעבר לרשות למלחמה בסמים ולא למשרד הקליטה .

שרה כהן: יחד עם זה, ראוי לציין שמרגע שנודע על העברת הכסף, הרשות למלחמה בסמים יצרה אתנו קשר ועם משרד הרווחה.

שרה כהן: הבניית התוכנית נעשתה בתיאום אתנו ואני יכולה להעיד שתוכניות שאני פתחתי נכנסו למבנה הכולל של התוכנית.

שרה כהן: זו תוכנית שכרגע, לפחות מבחינת המהלך, היא בראשית הדרך.

שרה כהן: תחילת התוכנית היא קודם כול הכניסה של אנשי המקצוע.

שרה כהן: התרגום שלה בפועל, לדעתי, יהיה עם גמר כל תהליך המיפוי.

שרה כהן: לדעתי, בשנת 2009 ניתן יהיה לראות יותר את התהליכים בשטח.

מרינה סולודקין: נזמין גם אותם לשמוע.

שלמה מולה: בדיוק, אנחנו מציעים לקיים אתם דיון בנפרד.

שרה כהן: אני חושבת שהנתונים על שימוש בסמים בקרב עולים, יש בהם עדות על שימוש בהיקפים רחבים יותר.

שרה כהן: אבל יש עדויות על דיפרנציאציה, כאשר בקרב המבוגרים יותר ההיקפים הם נמוכים יותר מאשר בקרב האוכלוסייה הוותיקה, ובקרב הנוער העולה הם גבוהים יותר מאשר בקרב האוכלוסייה הוותיקה.

שרה כהן: יחד עם זאת, אנחנו יכולים לראות לאורך השנים מגמה של השתנות וירידה בהיקפים.

שרה כהן: אפשר גם להגיד שחלק מתוך זה הוא תוצאה מתוכניות שמתקיימות ומתחילות לשאת פרי.

אברהם מיכאלי: לא התרשמנו כך מהדיווחים של הרשות.

שרה כהן: גם לנו היו השגות לגבי אופן פרסום המחקר.

שרה כהן: אנחנו יודעים על איזה מחקר מדובר, היו לנו השגות – והמנכ"ל ער לזה – כי אנחנו חושבים שהאופן שבו הם הציגו את המחקר לא תואם את הנתונים.

שרה כהן: זה גם נעשה ללא תיאום.

ארז חלפון: התוכנית המערכתית הבין-משרדית היא דוח שמידט, שהממשלה אישרה.

ארז חלפון: שרה היא יושבת ראש ועדת ההכשרות, ועמדנו על זה שאשכול 5, ששם יש את עיקר בני הנוער העולים החדשים, יהיו בפנים ואכן זה נכנס.

ארז חלפון: בוועדות המחוזיות והלשכות שלנו מנהלי הלשכות דואגים שהתוכניות שבהן יש ריכוזי עולים ייכנסו ויתוקצבו.

ארז חלפון: תוכנית נוספת היא "עולים" במסגרת עיר ללא אלימות, כרגע אנחנו עובדים באילת.

ארז חלפון: אמור להתחיל בקרוב פיילוט של עיר ללא אלימות לעולי אתיופיה, עם המשרד לביטחון הפנים, בנתניה.

ארז חלפון: אנחנו מקווים שב-2009 נוכל להרחיב את הפעילויות.

אברהם מיכאלי: לפי מה שהשר לביטחון הפנים דיווח בכנסת יש היום 61 מקומות שמפעילים את "עיר ללא אלימות", אז אילת זה כבר היסטוריה.

אברהם מיכאלי: אילת הייתה מוצלחת, אבל אני מקווה שתפעילו את זה בהרבה מקומות אחרים.

ארז חלפון: זאת הכוונה.

ארז חלפון: מקבצי דיור – בשנת 2009, במסגרת החוזה שנחתם עם עמידר, שמפעילה את התחזוקה והביקורת, דרשנו להכפיל את ביקורי העובדים בתוך מקבצי הדיור.

ארז חלפון: בנוסף, ניהול ומעקב אחרי ביצוע החוזה בתוך הדירות המאוכלסות, לדאוג לאותם קשישים שנמצאים במקבצים.

ארז חלפון: כל מיני בעיות שעולות, כמו נזילת מים או הפסקות חשמל, נקבל במוקד ברגע האמת.

ארז חלפון: בנוסף הורינו לעמידר להפעיל פיקוח לילה של סיירת שמסתובבת במקבצים בשעות הלילה, גם על מנת לראות אם יש בלילה דברים שלא רואים ביום, כמו רעש, למשל.

ארז חלפון: היה לנו את זה בדיפלומט, בשבוע שעבר היה במקבץ חן אולם אירועים שעשה רעש אחרי 11:00 בלילה.

ארז חלפון: אנחנו מקבלים דיווח ומיד פועלים, גם במסגרת המשפטית וגם עם העירייה, אם צריך, כדי להפחית למינימום את ההטרדות ודברים בלתי רצויים.

ארז חלפון: גם זה התחיל לפעול בשנת 2008.

מיכאל נודלמן: אבל דיור חדש אין.

ארז חלפון: לצערנו הרב קיבלנו תשובות שליליות על הבקשות להקים חמישה מקבצי דיור נוספים במקומות שיש בהם צורך.

ארז חלפון: השר שם את זה בתוכנית העבודה של 2009.

אלי אפללו: אני חושב שצריך מקבצים נוספים, התור הולך ומתארך.

אלי אפללו: המצב הזה הוא בלתי אפשרי.

מיכאל נודלמן: נכון, דיברנו על כך שצריכה להיות תוכנית בנושא.

אלי אפללו: אני חושב שזה דבר מאוד חשוב.

אלי אפללו: אני מקווה שב-2009 יקימו לפחות חמישה מקבצים נוספים כדי לנסות לצמצם את התור הענק, שהולך ומתארך.

אלי אפללו: תוחלת החיים ארוכה – ואני שמח על זה – אבל מצד שני התור הולך וגדל.

ארז חלפון: נושא נוסף בסדר העדיפויות המרכזי של המשרד הוא בני הקהילה האתיופית.

ארז חלפון: השר דיבר על תוכנית החומש, ארחיב מעט.

ארז חלפון: זו תוכנית לחמש שנים, שהממשלה אישרה בסדר גודל של כמעט מיליארד שקלים.

ארז חלפון: שותפים לתוכנית משרד הרווחה, משרד החינוך, משרד השיכון, משרד התמ"ת ואנחנו, כמשרד הקליטה, אחראים לפקח ולתקצב, לבדוק את התוכנית.

ארז חלפון: סדר הגודל של התקציב לתוכנית עמד בשנת 2008 על 82.5 מיליון שקלים, החל מנובמבר 62 מיליון שקלים יהיו לנושא הדיור.

ארז חלפון: כלומר, יהיו 200 מענקי משכנתאות נוספים של 40% יינתנו לבני הקהילה שירכשו דירות מעכשיו ול-2009, ותוספת במשכנתא ל-200 זוגות צעירים, שכלולים בתוך תקציב 2008, כדי לקבל את הדירוג הכי גבוה מבחינת המשכנתא שהמדינה נותנת.

שלמה מולה: כלומר, 200 המשכנתאות האלה הם החל מנובמבר בלבד.

ארז חלפון: לא, לא, יש סיכום עם האוצר.

ארז חלפון: מכיוון שהאישורים המשפטיים לקחו כחודשיים וחצי עד שלושה במשרד האוצר, הכסף הזה צבוע.

ארז חלפון: התקציב הזה שמור.

שלמה מולה: אם אנחנו רוצים להחליט עכשיו על 600 משכנתאות ב-2009, אז בסך הכול יהיו 800?

שלמה מולה: הרי מי שמתחיל את התהליך בנובמבר לא מסיים עד סוף השנה.

אלי אפללו: אתה צודק, זו תהיה תוספת.

אלי אפללו: מי שלוקח בשנה הבאה זה לא על חשבון השנה הזאת.

ארז חלפון: כרגע המלחמה היא בוועדת השרים, כפי שציין השר, כדי לאשר את תוכנית 2009.

מיכאל נודלמן: זה לצעירים יוצאי אתיופיה?

ארז חלפון: גם לצעירים וגם למשפחות שיוצאות ממרכזי קליטה.

מיכאל נודלמן: הייתה תוכנית מסוימת לצעירים יוצאי אתיופיה, היו אפילו שמות של מי צריך לקבל.

מיכאל נודלמן: זה מתקציב משרד השיכון, אבל אתם הייתם אחראים על זה.

מיכאל נודלמן: מה המצב שם?

ארז חלפון: האישורים המשפטיים הגיעו ב-30 באוקטובר, ומאתמול התחלנו להפעיל את זה.

ארז חלפון: זאת אומרת, מאתמול כל מי שיתחיל - - -

מיכאל נודלמן: אני יודע שיש רשימות של צעירים.

ארז חלפון: אתה שואל על הצורה שבה מקבלים את המשכנתא?

ארז חלפון: הנושא עוכב במשרד השיכון.

ארז חלפון: לצעירים עצמם יש הלוואה מיוחדת וזה תקציב שמספיק רק ל-200.

ארז חלפון: אתה שואל מה קורה אם יגיעו פתאום 800 בקשות.

ארז חלפון: קודם כול, התקציב הוא ל-200.

ארז חלפון: כל הבקשות יגיעו למשרד השיכון דרך משרד הקליטה, יש קריטריונים שניבנו של מי מקבל לפי מצב סוציו-אקונומי, מספר ילדים במשפחה וכו', ועל פי זה יחולק.

מיכאל נודלמן: אני גם שואל מה עם ה-200 האלה, יש תקציב?

מיכאל נודלמן: הם מקבלים?

מיכאל נודלמן: בסדר, זה מה ששאלתי.

ארז חלפון: הדבר הנוסף הוא פעילות המוקדים האתיופיים שנמצאים ביישובי הקבע ונותנים את כל השירותים לבני הקהילה האתיופית.

ארז חלפון: בשנת 2008 הוספנו שלושה מוקדים נוספים עקב צרכים מקצועיים.

ארז חלפון: אחד בעיר לוד, השני מיני מוקד בבת-ים והשלישי מיני מוקד בשכונה ד' ביפו.

ארז חלפון: מכיוון שהיו הרבה צרכים מקצועיים החלטנו להקים שם מיני מוקד, כדי לאפשר לבני האוכלוסייה האתיופית להגיע, לקבל שירותים ולצוות אותם לכל גורמי העירייה.

אברהם מיכאלי: הרכז במוקד הוא מינוי של משרד החינוך או של הרשות המקומית?

ארז חלפון: כל עובדי המוקדים הם במימון של משרד הקליטה.

אברהם מיכאלי: זה לא תלוי בראש העיר, בפוליטיקה.

ארז חלפון: לא, הכול במימון משרד הקליטה.

ארז חלפון: בוועדת הבחירה שבוחרת את האנשים יש נציג של משרד הקליטה ונציג הרשות המקומית.

ארז חלפון: יש כאלה ששולחים אותם למיונים, יש כאלה שיש הסכמה לגביהם פה אחד.

אברהם מיכאלי: והוא כפוף למשרד הקליטה מבחינת שיקול דעת ותפקוד?

אברהם מיכאלי: אני שומע תלונות מעולים מאתיופיה על כך שראש העיר לוחץ על הרכזים, הוא רוצה שיעשו מה שראש העיר רוצה.

אברהם מיכאלי: אני לא מבין איך זה יכול להיות.

ארז חלפון: הוא מונחה מקצועית על-ידי משרד הקליטה - - -

אברהם מיכאלי: אז הוא עובד מדינה.

ארז חלפון: לא, משרד הקליטה מממן את משכורתו.

ארז חלפון: מי שנותן לו את המשכורת זאת הרשות המקומית.

ארז חלפון: אנחנו מממנים להם.

אברהם מיכאלי: אתה מבין עכשיו?

אברהם מיכאלי: אנחנו יוצרים גול עצמי.

אברהם מיכאלי: מבזבזים כסף ובסוף אותו ראש העיר משתמש באותו רכז כפקיד פוליטי.

ארז חלפון: חבר הכנסת מיכאלי, אני מאוד אשמח אם מחר בבוקר אוכל לקבל מנציבות שירות המדינה מאה תקנים.

ארז חלפון: הלוואי.

אברהם מיכאלי: איפה השכל של האוצר?

אברהם מיכאלי: אם כבר נותנים כסף וזה לא על חשבון הרשות, למה שהפקיד הזה יהיה נתון בידי - - - ?

שלמה מולה: שאל את ביבי למה הוא הביא את חברות כוח האדם.

אברהם מיכאלי: אני לא מתכוון להערות פוליטיות.

ארז חלפון: לצערי הרב, מדיניות האוצר מעוגנת בהחלטת ממשלה.

ארז חלפון: המשרד צריך לקצץ כל שנה בין 2% ל-5% ממצבת העובדים.

אברהם מיכאלי: ראיתי, גם בתקציב 2009 יש לכם קיצוץ נוסף.

שושנה רון: שייקחו נציגים מהעמותות אז לא תהיה התערבות פוליטית.

ארז חלפון: אבל בכל תלונה אנחנו מטפלים בכל התוקף.

ארז חלפון: הגענו למצב של הפסקות עבודה לכאלה שעשו מה שראש העיר אמר להם, כפי שאתה טוען.

ארז חלפון: יש פיקוח, יש מנהל מוקדים שעובר במוקדים, אגף שלם שמפקח על הדברים ואם יש תלונות נרצה לשמוע.

ארז חלפון: הדבר הנוסף זה התוספות התקציביות שהשר הצליח להביא ממשרד האוצר בחודש יולי האחרון.

ארז חלפון: אלה תקציבים שהסתיימו, ואם לא היינו מקבלים תוספת אז בחצי השנה מיולי ועד דצמבר, לא היינו יכולים לתת את השירותים.

ארז חלפון: ניתנו 28 מיליוני שקלים לתחומי התעסוקה, הלוואות, קידום העסקה, ואוצ'רים, כל נושא התעסוקה במשרד; שישה מיליון שקלים ניתנו לטובת רשויות ביישובי קו עימות בצפון ובעוטף עזה.

ארז חלפון: כל הכספים האלה הולכים לתוכניות למען העולים החדשים בוועדות היגוי ברשויות המקומיות.

ארז חלפון: שלושה מיליון שקלים ניתנו לטובת תוכנית פלא, תוכנית מיוחדת שנותנת תגבור לבני הקהילה האתיופית, הקווקזית והבוכרית.

ארז חלפון: היא נותנת להם תגבור לימודים בשעות אחר הצהרים.

ארז חלפון: היה לנו חוסר של 17 מיליון שקלים לטובת מרכזי הקליטה וטיפול בעולי אתיופיה, שגם אותו הסכים האוצר להשלים למשרד כדי שנוכל להמשיך את הפעילויות.

ארז חלפון: בתחילת השנה קיבלנו את נושא ארגוני העולים, מתוך סדר העדיפויות של המשרד.

ארז חלפון: גם השר ציין את זה בנושא המדיניות לשנים הבאות.

ארז חלפון: אנחנו רואים בארגוני העולים יד ימין של המשרד בכל הטיפול בעולים החדשים ברחבי הארץ.

ארז חלפון: היו שני נושאים שקיבלו תוספות תקציביות - אחד, זה אגף הרווחה לנוער והשני הוא ארגוני עולים.

ארז חלפון: התקציב בשנת 2007 עמד על 2.5 מיליון, בשנת 2008 הוכפל התקציב והגיע לחמישה מיליון שקלים לתמיכה בארגונים, על מנת לאפשר להם לבצע פעולות, לבצע תוכניות.

ארז חלפון: כפי שאמרתי, אנחנו רואים בכם שותף, מתייעצים אתכם בפעולות וחשוב לנו מאוד שתהיו בשטח ותוכלו לעזור לנו לקיים את כל הדברים.

מיכאל נודלמן: בסוף השקף רואים שיש שלושה מיליון שקלים לטובת תמיכה בארגונים לעולים.

ארז חלפון: זאת התוספת, וסך הכול תקציב של חמישה מיליון שקלים.

ארז חלפון: לסיום, סך כל תקציב המשרד הוא 1.34 מיליארד שקלים, מתוכו התקציב הגמיש לפעולות – כפי שהוצג לכם בוועדות – הוא בסך הכול 200 מיליון שקלים.

ארז חלפון: בישיבה הקודמת הראינו לכם את הקיצוצים שהמשרד עבר משנת 2000 ועד שנת 2007.

ארז חלפון: הנושא האחרון הוא מטרת המשרד, שהיא להגדיל את העלייה למדינת ישראל.

ארז חלפון: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא עם הסוכנות היהודית.

ארז חלפון: נמצאים פה גם מנהלי המחלקות: אלי כהן, המנכ"ל, וכל שאר עובדי הסוכנות.

ארז חלפון: שיתוף הפעולה הוא פורה, מתבצע יומיום, הם נותנים לנו את זווית הראייה של מה קורה בחו"ל ואנחנו נותנים את הפתרונות בארץ.

ארז חלפון: הכוונה היא להיטיב את הקליטה כדי להגביר את העלייה למדינת ישראל.

ארז חלפון: תודה.

מיכאל נודלמן: אנחנו מקבלים עכשיו מכתבים, מה עם "קמע" – התוכנית למדענים עולים?

מיכאל נודלמן: אני יודע שבשנת 2008 לא נוצל כל התקציב.

מיכאל נודלמן: מה יהיה בשנה זו?

ארז חלפון: כרגע, מכיוון שמדובר בחוזה לשלוש שנים למדענים, אז לפעמים יש עיכוב בחתימת החוזים עם האוניברסיטאות ועם המשבר שקורה עכשיו.

ארז חלפון: עד סוף השנה ננצל את התקציב.

ארז חלפון: לצערי הרב, יש לנו כל שנה את המסכת עם האוצר, שהוא לא מוכן בשום פנים לתקצב 22 מיליון בבסיס התקציב של המשרד.

ארז חלפון: הוא אומר שזה הסכם קואליציוני ונותן למפלגות אחרות להביא.

ארז חלפון: זה גורם לכך שהכסף יגיע לפעמים במרץ ולפעמים באפריל, דבר שגורם לבעיה בספרים של המשרד.

מיכאל נודלמן: למה אתם משתמשים בכל התקציב?

מיכאל נודלמן: מצד אחד, יש קרב בתחילה השנה על כל שקל ומצד שני, לא משתמשים בזה אחר כך.

דני טופז: זה תלוי גם בפתיחת שנת הלימודים באוניברסיטאות, אנשים נמצאים באוניברסיטאות.

דני טופז: החוזים נחתמים לתקופות של שלוש שנים ומתחדשים.

דני טופז: נוציא את כל הסכומים האלה.

מיכאל נודלמן: בתקציב 2008 הייתה תוספת של 8.9 לעידוד עלייה – ארבעה סעיפים.

מיכאל נודלמן: בתקציב 2009 זה לא נמצא.

מיכאל נודלמן: זה נכנס לתקציב, או שסתם אין?

אלי אפללו: אני רוצה לומר כמה מילים בעניין התקציב.

אלי אפללו: בתקציב הזה היה אמור להיות של עוד 70 מיליון שקלים.

אלי אפללו: במאמץ רב ביטלנו את גזירת הקיצוץ הזה, וקיבלנו תוספת של עוד 70 מיליון.

אלי אפללו: אני חושב שזה עושה טוב למשרד, יש לנו יותר אפשרות לפעולה וגמישות, ויש תוכניות שנבצע בתקציב 2009.

אלי אפללו: זה מה שעבר בממשלה, אני מקווה שבתקציב עצמו אקבל תוספת נוספת לתוכנית החומש הלאומית ועוד תוכניות שיש אי-ודאות לגביהן.

שלמה מולה: אדוני השר, אני מתפלל לטוב.

שלמה מולה: אתה שר חדש יחסית ובקי בחומר, עם רעיונות חדשים, עם הישגים משמעותיים.

שלמה מולה: אני מברך אותך ואת הצוות.

שלמה מולה: יש לי כמה שאלות וכמה הערות.

שלמה מולה: לפי מה שאני רואה, בתקציב קליטת עולי אתיופיה אתם נמצאים בניצול תקציבי של 32.8%, ואנחנו עכשיו כבר בסוף אוקטובר.

שלמה מולה: אני לא יודע איך תנצלו את יתר התקציב.

שלמה מולה: אם זו בעיה טכנית אז תסבירו לי, ואם לא, אז אדוני נלחם לקבל תוספת תקציב, אבל המשרד לא מוציא את התקציב הקיים.

שלמה מולה: יש פה פרדוקס.

מרינה סולודקין: וזו לא הפעם הראשונה.

שלמה מולה: בתוכי אני מאמין שתנצלו את התקציב, אבל איפה התכנון לטווח הרחוק, מתחילת השנה ועד סופה?

שלמה מולה: בסופו של דבר, עוסקים כל היום בשאלה אם יש חוזה מול הסוכנות או אין חוזה; האם הסוכנות עושה או לא עושה.

שלמה מולה: זה נראה לי משהו שצריך לפתור.

שלמה מולה: שאלה שניה, אני מבקש לדעת את אמות המידה לחלוקת תקציבים לארגוני העולים.

שלמה מולה: איך אתם מסייעים לארגוני העולים?

שלמה מולה: מה אופן החלוקה?

שלמה מולה: מה הקריטריונים שלכם?

שלמה מולה: האם הם צריכים לעבור עוד ועוד ועדות כדי לקבל רק בסוף השנה או שאם קיבלתם תקציב בינואר אתם מקיימים דיון בינואר ובפברואר מאשרים להם?

שלמה מולה: אז ארגוני העולים יודעים איפה הם עומדים.

שלמה מולה: אני אומר לכם שהמצב של ארגוני העולים לא טוב.

שלמה מולה: כנראה שגיוס משאבים בחוץ לארץ יהיה קשה, ואותו דבר נכון גם לגבי הסוכנות היהודית.

שלמה מולה: אני חושב שתקציב ארגוני העולים והניצול של החכם של התקציב יסייע לכם לקדם את המטרות שלכם.

שלמה מולה: דבר נוסף, אדוני השר אני מברך על כך שאתם מתחילים בתוכנית החומש, במיוחד בנושא 200 הזוגות הצעירים ב-1 בנובמבר.

שלמה מולה: הייתה ציפייה גדולה מאוד של אנשים, המשרד ושותפים אחרים יצרו ציפיות גדולות מאוד והיה חשש שזה לא יתממש.

שלמה מולה: אני חושב שתמצא בנו שותפים, נסייע לך בכל דרך כדי שתוכנית החומש תהיה מתוקצבת גם ב-2009.

שלמה מולה: אני יודע שאין תקציב מדינה, אבל אני רוצה להסב את תשומת ליבו של אדוני השר שבתקציב שהונח בכנסת לפני שבוע ימים תוכנית החומש לא מוזכרת.

שלמה מולה: הביצוע שלה יהיה מותנה בתקציבים של המשרדים הקיימים.

שלמה מולה: זאת אומרת, האוצר לא מתכוון להוסיף תקציב ב-2009.

שלמה מולה: אני חושב שאנחנו צריכים לראות איך אפשר לסייע לך.

שלמה מולה: אדוני השר, שמחתי לשמוע את ההודעה שלך בעניין הפלשמורה.

שלמה מולה: מקבלי ההחלטות הולכים סחור-סחור כל השנים, לא קיבלו החלטה משמעותית שאפשר להתחיל ואפשר לסיים.

שלמה מולה: אריק שרון קיבל את המתווה ב-2003, השותפים שלנו – בעיקר אלה בחו"ל – גייסו מיליוני שקלים ובסוף הכסף הלך לשיקום הצפון.

שלמה מולה: עיני לא צרה, אבל הוא לא הגיע להכנה לעלייה באתיופיה ולא התקבל בקליטה בארץ ועולם כמנהגו נוהג.

שלמה מולה: יש עוד 7,000 אנשים, נחכה עוד שלוש שנים – נמשיך להיות באותו בוץ.

שלמה מולה: אני חושב שצריך להגיד את האמת, לחתוך את הסיפור הזה.

שלמה מולה: אם יש 8,000 אנשים להביא אותם בלי מכסות ולגמור את הסיפור.

שלמה מולה: הלוואי שתמצא שותפים, כי בסוף זה יעשה טוב למדינת ישראל וגם לעולים מאתיופיה שנמצאים כאן.

שלמה מולה: לגבי הפרויקט הלאומי – הוא לא צריך לעסוק ברווחה.

שלמה מולה: זה לא המנדט של הפרויקט הלאומי.

שלמה מולה: הוא צריך לעסוק בהעצמת קהילת עולי אתיופיה ולא בתוכניות שבהן אתה נתון לחסדיו של אותו תורם.

שלמה מולה: הממשלה צריכה לקבל החלטה, אדוני השר.

שלמה מולה: או שהיא אומרת שיש פרויקט לאומי והיא מתקצבת אותו לפי אותה תפיסה שהייתה לפני שלוש-ארבע שנים, או שאומרים שאין פרויקט לאומי, נגמר, ואז כל הגופים יידעו שאין פרויקט לאומי.

שלמה מולה: המצב הזה של הרשויות המקומיות שמשתמשות בפרויקט הלאומי כבריחת תקציבים, ומשרדי הממשלה אומרים: אין פרויקט לאומי אז אנחנו מתקצבים תוכניות אחרות – זה לא בריא, לא טוב.

שלמה מולה: לתוכנית החומש יש יסוד, היא יכולה לקבל ביטוי.

שלמה מולה: אני סקפטי לגבי הפרויקט הלאומי, אבל צריך לחתוך – או שיש או שאין.

שלמה מולה: לגבי תוכנית המדענים – קטונתי מלהוסיף.

שלמה מולה: כל תקציב שאפשר לנצל לטובת העולים יש לעשות את זה, זה נכון, חכם וטוב.

שלמה מולה: לגבי נושא המלחמה בסמים ובאלכוהול – מה שקורה בקרב העולים זה מצב קשה.

שלמה מולה: מי שלא יודע שהמצב קשה לא מבין על מה אנחנו מדברים.

שלמה מולה: אין לי טענות למשרד, אני חושב שאתם עושים את כל מה שאתם יכולים.

שלמה מולה: אני חושב שהרשות התעוררה מאוחר מדי, וזה מחייב דיון גם פה וגם במקומות נוספים.

שלמה מולה: לפחות בקהילה שאני בא ממנה, יש פחות בעיה של סמים, אבל הבעיה של האלכוהול היא קשה.

שלמה מולה: אני חושב שצריך לשלב במקרה הזה את המגשרים הבין-תרבותיים ואת ארגוני העולים ולטכס עצה איך אפשר לנצל את התקציב ואת התוכניות בצורה חכמה כדי שזה יהיה יותר אפקטיבי.

שלמה מולה: תודה רבה.

מיכאל נודלמן: תודה.

מיכאל נודלמן: חברת הכנסת סולודקין, בבקשה.

מרינה סולודקין: תודה לשר ולמנכ"ל עבור דיווח מעמיק מאוד.

מרינה סולודקין: היה מאוד מעניין לשמוע.

מרינה סולודקין: זה משרד מאוד מקצועי, יש תמיד הישגים, אבל אנחנו לא נמצאים כאן לדבר על ההישגים.

מרינה סולודקין: היה מאוד נחמד לשמוע שיש עכשיו הלוואות של 100,000 שקלים לעסקים ועל התוכניות.

מרינה סולודקין: ב-2007 נלחמנו, ואדוני המנכ"ל לא רק היה עד אלא נלחם כאריה, על התקציב.

מרינה סולודקין: רצו לחסל את כל משרד הקליטה, וגם את התוכניות הכי טובות, כמו תוכנית "קמע" ותוכניות אחרות.

מרינה סולודקין: אבל בטח שיש כישלונות, וזה לא כישלון של שרים ומנכ"לים, זה כישלון פוליטי.

מרינה סולודקין: חמישה מקבצי דיור נוספים שדיברו עליהם כל כך הרבה, יש תוכניות, וידעו שהתור רק הולך וגדל – פספסנו את זה.

מרינה סולודקין: בזמן האחרון אני מקבלת כל יום פניות על העלאת שכר הדירה, זו בעיה לכולם.

מרינה סולודקין: העלאת מחירי המוצרים הבסיסיים היא בעיה קיומית לציבור העולים.

מרינה סולודקין: חבל למשרד אין יוזמות.

מרינה סולודקין: אם המערכת הפוליטית לא מסוגלת להילחם בדברים האלה זה לא טוב, וניסינו כאן הרבה פעמים.

מרינה סולודקין: מילה של משרד, עמדה של משרד הן מאוד חשובות.

מרינה סולודקין: אנחנו לא רק לפני האטה, אלא בפני נפילת משמעותית ברמת החיים בגלל מה שקורה בעולם הגדול.

מרינה סולודקין: בושה וחרפה שתוכנית "קמע", שיזמנו כאן ועקבנו אחרי כל השלבים, שיש כל הזמן "לוקשים" שמשרד האוצר מוכר למפלגה זו או אחרת.

מרינה סולודקין: ל"לוקש" הזה קוראים 22 מיליון, שהם לא בבסיס התקציב.

מרינה סולודקין: אנחנו ביקשנו, אתם מבקשים, ואני חושבת שמשחקים אתנו, ולא בצדק.

מרינה סולודקין: דבר שלישי, אני חושבת שגם למשרד חייבת להיות עמדה שלחבילת הערוצים המוזלים חייבים להכניס את ערוץ 9 וגם את הערוץ הלימודי.

מרינה סולודקין: יש גם להעביר את שיעורי העברית מהערוץ שאתם מדברים עליו, בגלל שכמעט אין פיד-בק.

מרינה סולודקין: יש לי רושם שלא כל כך צופים בערוץ הזה.

אסתר בלום: אם מישהו צפה בזה, אז עולה חדש לא יכול לעקוב אחרי מה שקורה שם.

מרינה סולודקין: היוזמה הייתה מצוינת.

מרינה סולודקין: המשרד הלך לדברים שמשרד החינוך לא הלך אליהם, אבל הביצוע לא ברמה שהשקיעו בו מספיק מחשבה.

מרינה סולודקין: אדוני השר, גם אני התרשמתי שתפסת את כל מה שקורה במשרד במהירות רבה מאוד.

מרינה סולודקין: צדקת כשאמרת שזו מדינה בתוך מדינה.

מרינה סולודקין: עמדתי, ועמדת הציבור שלי, שזה טוב מאוד שזו מדינה בתוך מדינה.

מרינה סולודקין: למה?

מרינה סולודקין: כשאנחנו משחררים תוכניות למשרדים האחרים, כמו תוכנית "בשן", תוכנית של מהנדסים, שמאוד טובה למדינה וטובה לעולים, אז מה קורה?

מרינה סולודקין: משרד התעשייה והמסחר מקצץ, משרד המדע סוגר.

מרינה סולודקין: אם לא היה משרד הקליטה, אנחנו לא יכולים לעגן את התוכניות.

מרינה סולודקין: רק אצלכם זה המקום הטבעי להרבה דברים.

מרינה סולודקין: נוסף לזה, הקולקטיב של משרד הקליטה מאוד יצירתי.

מרינה סולודקין: לכם עניין העלייה הוא התמחות, ולכן משקיעים מחשבה, מאמץ.

מרינה סולודקין: במקומות אחרים זה קיצוץ בראש ובראשונה, סחבת וזלזול.

מרינה סולודקין: שרה, טוב שאת כל כך טובה עם הרשות למאבק נגד סמים ועם האנשים שם, אבל אולי נביא את הכסף הזה למשרד הקליטה.

מרינה סולודקין: אז תהיה לנו הרגשה שכל פרוטה וכל שקל אתם משקיעים בציבור הנכון.

מרינה סולודקין: תוכניות גרנדיוזיות, השמצה מצד הרשות למאבק נגד סמים – את יודעת באילו ממדים זה – אבל תוצאות בשטח אין.

מרינה סולודקין: לא שומעים שהתחיל משהו.

מרינה סולודקין: הם יתכננו עוד חמש שנים, ונאבד את הצעירים.

מיכאל נודלמן: שמענו דיווח שלהם.

מיכאל נודלמן: היה ויכוח גדול, והיינו מאוכזבים מזה.

אברהם מיכאלי: אדוני היושב ראש, אני קודם כול רוצה לברך את שר הקליטה על כניסתו לתפקיד.

אברהם מיכאלי: אנחנו פוגשים אותו בוועדה בפעם הראשונה - - -

שלמה מולה: נקווה שנפגוש אותו עוד הרבה פעמים.

אברהם מיכאלי: אני חושב שיש לתפקיד הזה נשמה מיוחדת, והוא קלט את התפקיד הזה.

אברהם מיכאלי: בפגישה שהייתה לנו הוא אמר לי: הטעות של המשרד הזה היא שכל שר שמגיע לשם רואה את התפקיד כתחנת מעבר.

אברהם מיכאלי: אני חושב שהשר הבין שלמשרד הזה אי-אפשר לבוא לשנה-שנה וחצי, צריך לשבת שם הרבה שנים כדי ליישם תוכניות לתקופות ארוכות.

אברהם מיכאלי: לכן אני מאחל שבעזרת השם גם בממשלה הבאה תשב במשרד הזה.

אברהם מיכאלי: יחד עם זאת, אנחנו שומעים בוועדה במשך תקופה ארוכה על דברים שהמשרד, כמשרד מקצועי, מתמודד אתם.

אברהם מיכאלי: יש לציין לשבח את הצוות שיש לך במשרד, המנכ"ל שכבר החליף כמה שרים.

אברהם מיכאלי: הצוות הוא מקצועי.

אברהם מיכאלי: אבל הרבה פעמים שהרבה פעמים אני פונה למשרד הקליטה, אבל עם כל הרצון הטוב הם לא יכולים לבצע כי אין להם ביד את הכלים הנכונים, אין להם את התקציבים הנכונים.

אברהם מיכאלי: בסוף חוזרים לאותה הבעיה של מה עושים במשרד אם אין כלים כדי לבצע.

אברהם מיכאלי: לדעתי, כן יש לך כוח וכן יש לך כלים, בשביל זה אנחנו קיימים פה, כדי לחזק את המשרד.

אברהם מיכאלי: לדעתי, זה אחד המשרדים החשובים ביותר במדינה, כי אוכלוסיית העולים היא לא נישה במדינה.

אברהם מיכאלי: מדובר בקבוצה מאוד גדולה של עולים, שאם לא מטפלים בעלייה שלהם בצורה נכונה בסוף פוגשים אותם במשרד לביטחון הפנים או במשרד הרווחה.

מרינה סולודקין: או שמקבלים דור מדבר.

אברהם מיכאלי: בדבר הזה אנחנו חייבים לסמוך על הפיקוח של משרד הקליטה, כי אם נסמוך על משרדים אחרים, הם אומרים: אין לי כסף.

אברהם מיכאלי: לעולים לא מוצאים כסף, יגלגלו אותם ממקום למקום.

אברהם מיכאלי: אם אנחנו מדברים על פיקוח, משרד הקליטה הוא הגוף הנכון לפקח.

אברהם מיכאלי: אם יש בעיות בדיור, אם משרד השיכון עושה טובה למשרד הקליטה ונותן כמה דירות ומכניסים לתורים של שנים, צריך לחשוב איך אפשר שהמשרד יחזיק מאגר משלו לטובת ציבור העולים.

מרינה סולודקין: שינוי הקריטריונים בהעברת העולים ממשרד הקליטה למשרד הבינוי והשיכון לדיור, וגם העמדה שלכם נגד החוק שלי לשינוי הקריטריונים.

מרינה סולודקין: זה מאוד מוזר שהייתם נגד זה.

מרינה סולודקין: אני חושבת שזו טעות.

אברהם מיכאלי: יש עכשיו שר חדש, הוא יחזיר את הגלגל.

אלי אפללו: אשמח שזה יחזור.

אברהם מיכאלי: יש היום מגמה של עלייה ממדינות מערביות.

אברהם מיכאלי: אחד הדברים הטובים שאנחנו, כוועדה, נתקלנו בהם בסיורים שעשינו גם בסוכנות היהודית וגם ב"נפש בנפש" זה ה-global center, שנותן הרבה עזרה למשרד הקליטה לקבל עולים שהם הרבה יותר מוכנים, וזה גם בעזרתכם.

אברהם מיכאלי: כשבא עולה לארץ אחרי הכנה נכונה, אתם מקבלים עולים עם פחות בעיות.

אברהם מיכאלי: הצעתי בכמה מקומות שהיינו לעשות את זה גם במדינות חבר העמים.

אברהם מיכאלי: אני חושב שיש היום תשתית נאותה, גם מבחינה תקשורתית וגם מבחינה טכנית, לעשות את זה בכמה מוקדים, שאפשר לבחור אותם כמוקדים מרכזיים של עלייה ואז להכין את העולים האלה.

אברהם מיכאלי: אני לא מדבר על עליית מצוקה, שמישהו בורח מחר בבוקר ומגיע לארץ, כמו שהייתה מלחמה בגיא ורגיה ועשינו תוכנית חירום.

אברהם מיכאלי: אני מדבר על מקום שבו יש אפשרות לתכנן, יש לנו שם נציגים, אז להשתמש בגופים הקיימים שדרכם אפשר לתקשר עם העולים האלה ולהכין אותם לקליטה יותר טובה.

אברהם מיכאלי: אני מברך על הקשר המבורך שיש לכם עם הסוכנות ועם גופים כמו "נפש בנפש", אבל זה גם יעזור לנו פה.

אברהם מיכאלי: לגבי הבעיה של כוח אדם.

אברהם מיכאלי: אני חוזר על זה כבר כמה מפגשים, שמעתי שיש תוספת תקנים לעולים מאתיופיה בנושא רווחה, כי הרבה פעמים גילינו שבעיות האלימות הן כתוצאה מכך שיש נתק בין האוכלוסייה לבין אותו עובד סוציאלי שלא מבין אותה.

אברהם מיכאלי: בסוף גם גילינו שיש חסר בתקנים.

אברהם מיכאלי: אם יש תוספת תקנים אני מברך עליה, אבל יכול להיות שצריך לבחון את זה כל הזמן, אפילו על חשבון משהו אחר, כי זה נושא של פיקוח נפש.

קריאה: זהו, שאין תוספת תקנים.

אברהם מיכאלי: אם אין תקנים זה לא טוב.

אברהם מיכאלי: לכן אני חוזר על זה, שזה לא נושא של עוד רווחה או פחות רווחה.

אברהם מיכאלי: מדובר בנושא של פיקוח נפש.

אברהם מיכאלי: אותם מקרי אלימות שדווחנו עליהם בשנים האחרונות, לדעתי היו קשורים בזה שלא טיפלו במשפחות המבוגרות.

אברהם מיכאלי: לצערנו, בקרב העולים מאתיופיה יש לנו לא רק בעיה עם הדור הצעיר.

אברהם מיכאלי: בוועדת המשנה שבה אנחנו דנים בבעיות של נוער עולה אנחנו נתקלים בבעיות מיוחדות, אבל איפה האוכלוסייה המבוגרת?

אברהם מיכאלי: גם לה יש בעיות ומישהו אמור לשים אליהם לב, שלא יסתובבו ברחובות מתוסכלים ואז הנתק שנוצר בין בני זוג או בין ההורים לילדים מישהו אמור לטפל בו, מישהו שמדבר בשפה שלהם, מישהו שמבין את תפיסת העולם שלהם.

אברהם מיכאלי: לכן, אני חושב שזה צריך לעלות על סדר היום בצורה יותר ממוקדת.

אברהם מיכאלי: לגבי ניצול התקציב, לא הבנתי למה המערכת דיווחה לנו שאין ניצול תקציב.

אברהם מיכאלי: אני לא מאמין שלא תנצלו את התקציב, אבל השאלה היא אם זה לא גורם לכם בעיה בחלוקה השנתית.

אברהם מיכאלי: לדוגמה, יש סעיף של סיוע לאוכלוסיות מיוחדות, עזרה לחיילים בודדים – לא נוצל התקציב הזה.

אברהם מיכאלי: זה לא הגיוני, זה 32% מהתקציב השנתי.

ארז חלפון: אני יכול להגיד לך במשפט, התקציב לחיילים בודדים נגמר לנו התקציב.

מיכאל נודלמן: אחר כך, השר צריך לצאת.

אברהם מיכאלי: בתקציב המתוכנן לשנה הבאה קיצצו לכם כ-50 מיליון שקלים בנושא סל הקליטה, כי כל הזמן מצפים שלא יבואו עולים.

אברהם מיכאלי: אתה יודע, יש איזו פסיכולוגיה שמדינת ישראל כבר לא רוצה עולים.

אלי אפללו: לא קיצצו לנו.

אברהם מיכאלי: אז מה שכתוב פה לא נכון?

אברהם מיכאלי: בסדר.

אברהם מיכאלי: לגבי החשיבה שעוד שנה-שנתיים-שלוש מספר העולים החדשים יורד אני חושב שצריך לדבר הפוך: מספר העולים יגדל, בעזרת השם.

אברהם מיכאלי: אנחנו צריכים לשדר לעולים האלה שהם רצויים פה ולא כל הזמן להגיד להם שמקצצים בדיור, מקצצים פה ומקצצים שם.

אברהם מיכאלי: תודה.

מיכאל נודלמן: תודה.

מיכאל נודלמן: השר מבקש לצאת, ולכן אני מבקש שיענה לחברי הכנסת.

שושנה רון: ומה אתנו?

שושנה רון: הזמנתם אותנו כדי שנביע את חוות דעתנו.

מיכאל נודלמן: המנכ"ל נשאר פה.

שושנה רון: אנחנו רוצים שהשר ישמע אותנו.

אלי אפללו: אני מצטער, אבל קבענו שהדיון יהיה עד 12:00.

אלי אפללו: נשאר פה המנכ"ל שישמע ויענה.

שושנה רון: זה לא בסדר.

מיכאל נודלמן: זה בסדר, גם המנכ"ל מכיר את כל העניינים.

אלי אפללו: חבר הכנסת מולה שאל לגבי הניצול התקציבי.

אלי אפללו: ידידי, לא רק שנגמור את התקציב, עוד יחסר לנו תקציב.

אלי אפללו: ננצל הכול עד הפרוטה האחרונה.

אלי אפללו: זה לא מופיע במצגת, אבל ננצל.

אלי אפללו: דיברנו על הדרך שבה אנחנו רואים את שיתוף הפעולה עם ארגוני העולים.

אלי אפללו: בראייה שלי ארגוני העולים הם נכס, לא נטל.

שושנה רון: חבל שאתה לא יכול לשמוע אותם.

אלי אפללו: אשמח לבוא עוד פעם, אם היושב ראש יזמין אותי.

אלי אפללו: אשמח לשמוע, אבל קבעו לי שעתיים, וזה הזמן שיש.

אלי אפללו: בראייה שלי צריך לחזק את ארגוני העולים כי יש להם הרבה מאוד מה לתרום לנו ולשתף אתנו פעולה.

אלי אפללו: הפרויקט הלאומי – אמרתי שבגלל שיש בעיה של קיצוץ בתרומות מחו"ל הצעתי להגדיל את התקציב שאנחנו נותנים, משלושה מיליון לעשרה מיליון, כדי שכל המשרדים ישלימו גם הם כל אחד לעשרה מיליון, שזה ישלים את החוסר שקיים, כדי שהפרויקט הזה ימשיך להתבצע.

אלי אפללו: חברת הכנסת סולודקין, לגבי הנושא של ערוץ 9.

אלי אפללו: אם את זוכרת - - -

מרינה סולודקין: אני זוכרת, לכן דיברתי.

אלי אפללו: הגשתי הצעת חוק לגבי ערוץ 9, מה לעשות שבדיוק אז מוניתי לשר.

אלי אפללו: הייתי בעד, חבר הכנסת אלקין, אני ועוד כמה חברי כנסת הגשנו הצעת חוק שעברה בקריאה טרומית.

אלי אפללו: אני חושב שערוץ 9 צריך להיות בחבילה של ערוצים ללא תשלום, ברגע שזה יהיה נוכל לתת את זה לא במסגרת הכבלים.

אלי אפללו: כל אחד שיקנה מכשיר יוכל לקבל את זה בחינם ויוכל להתחבר.

אלי אפללו: אני חושב שזה אחד הערוצים שחשובים מאוד לעולים החדשים, שלא מבינים את השפה.

אלי אפללו: לגבי הראייה שלנו את פעילות המשרד - דוגמה לכך היא המשבר בגיאורגיה.

אלי אפללו: מיד כששמענו על המשבר הקמנו חדר מצב בחדר הקליטה עם הסוכנות היהודית, עם משרד החוץ.

אלי אפללו: התחלנו לפעול במיידי, באותו יום שפרץ המשבר.

אלי אפללו: ניסינו לראות באילו מקומות יש משבר, איפה יש עולים.

אלי אפללו: ואני גם מודה גם לך, חבר הכנסת מיכאלי, שעזרת לנו מהניסיון שלך.

אלי אפללו: פעלנו עם הארגונים של הגי אורגים, שהיו שותפים במהלך הזה.

אלי אפללו: הארגונים יותר בקשר במקומות רחוקים, הם יודעים אילו משפחות נמצאות באילו ערים.

אלי אפללו: ידענו את השמות של המשפחות ויחד עם הסוכנות היהודית נתנו פתרונות, או לפחות נתנו הצעות לפתרונות.

אלי אפללו: חלק מהם לא רצה ונשאר שם מתוך בחירה.

אלי אפללו: בעיית שיתוף הפעולה – יש בעיות בין העולים החדשים לכל מיני גופים.

אלי אפללו: לדוגמה, בין המשטרה לעולים החדשים לפעמים יש פער תיאומי ואי-הבנה לגבי הזכויות והחובות של העולים החדשים, וגם של השוטרים, באותה מידה.

אלי אפללו: אנחנו מוצאים עכשיו חוברת, באמהרית וברוסית, שהעולים יבינו.

אלי אפללו: חלק גדול רואים בשוטר מישהו שיכול לגרום נזק ולא מישהו שבא לעזור.

אלי אפללו: והפוך, השוטר לפעמים מתייחס לעולה חדש לא כמו אל תושב ותיק, אלא בצורה שונה.

אלי אפללו: אזרח שיודע מה החובות שלו ומה הזכויות שלו יודע גם להסביר לשוטר מה החובות ומה הזכויות.

אלי אפללו: אני חושב שברגע שתהיה קרבה והבנה בין השוטרים בקהילה לעולים זה יעזור.

אלי אפללו: אני נמצא בארץ 45 שנה בארץ ואני מרגיש את עצמי עולה חדש.

אלי אפללו: זה נשאר לך, לא משנה כמה זמן אתה בארץ.

אלי אפללו: הדור הבא ועוד דור זה ייעלם.

אלי אפללו: אני זוכר את קליטת העלייה שלי, גרנו באוהלים ובפחונים, וכל דור מקבל תנאים יותר טובים ויותר טובים.

אלי אפללו: זה מה שאנחנו רוצים, אנחנו רוצים להיטיב עם העולים.

אלי אפללו: לסיום, אנחנו חיים במדינה שרוב רובה היא קליטת עלייה.

אלי אפללו: היא נבנתה ב-60 השנים האחרונות, וצריך לעבוד בשיתוף פעולה.

אלי אפללו: אני מבין לליבם של העולים, אני יודע שיש משברים, אני יודע שיש תקופות קשות.

אלי אפללו: יש לנו עובדים נהדרים במשרד הקליטה, שעושים עבודה נהדרת, אבל כל מה שאנחנו עושים, התוכניות שאנחנו עושים והמאמצים, אם לא נקבל גיבוי תקציבי ואת העזרה מהוועדה – שאני מודה לה עוד פעם – יהיה לנו קשה.

אלי אפללו: אני שוב מודה לכם, ואני מבקש סליחה שאני צריך לצאת.

מיכאל נודלמן: עוד לא שמעת מה שאני רציתי להגיד, אבל דיברנו אתך לגבי דיור, ואני מקווה שלפי ההסכם בעל-פה שלנו תמשיך להילחם על תוכניות הדיור, כי כך אי-אפשר להמשיך.

מיכאל נודלמן: אתם אומרים שרוצים עולים חדשים, אבל הם באים לפה ואין דיור ואין שום דבר.

מיכאל נודלמן: איזו תוכנית?

מיכאל נודלמן: איזו עדיפות?

מיכאל נודלמן: אחד לא יודע מה השני עושה, ודיור זה הדבר הכי חשוב, זה השורשים של הבן-אדם – דיור ושפה.

מיכאל נודלמן: תודה רבה, אדוני השר.

אלי אפללו: אני שוב מתנצל.

אלי אפללו: אני מודה לארז חלפון, המנכ"ל, שעושה עבודה נהדרת.

אלי אפללו: תודה, אדוני היושב ראש.

מיכאל נודלמן: תודה על הדיווח המפורט.

מיכאל נודלמן: אנחנו ממשיכים בישיבה.

מיכאל נודלמן: דני אדמסו, בבקשה.

דני אדמסו: שלום, אדוני היושב ראש.

דני אדמסו: יש לי שלוש שאלות שאשמח שמנכ"ל משרד הקליטה יתייחס אליהן.

דני אדמסו: שאלה ראשונה שלי היא לגבי תוכנית החומש בשנת 2008.

דני אדמסו: אנשים שיגישו את הבקשות שלהם בימים אלה, גם אם משרדי הקליטה והשיכון - כל הביורוקרטיה - לא יאפשרו לבצע את תוכנית הרכישה וניכנס לשנת 2009, תהליך הרכישה יכול להתבצע בשנת 2008 והתקציב לא יוחזר לאוצר.

דני אדמסו: האם הבנתי נכון?

ארז חלפון: חיובי.

דני אדמסו: שאלה שניה, אחת הבעיות בעבודה של משרדי הממשלה היא שעושים כמה הטבות לאזרחים, כל מיני תוכניות, ובסופו של דבר מי שאמור לצרוך את השירות לא יודע על קיומן.

דני אדמסו: בתוכנית החומש תוקצב תקציב מאוד משמעותי עבור יידוע הציבור בנושא הרלוונטי, בין אם זה לעולים בכלל ובין אם לצעירים.

דני אדמסו: היום לא ראיתי, חוץ מהחוזר עצמו, איזה הנגשה של המידע הזה לציבור.

דני אדמסו: מתי אתם מתכוונים לעשות את זה, אם בכלל?

ארז חלפון: מה שאתה אומר נכון.

ארז חלפון: התכוונו לצאת במבצע פרסום רחב לבני הקהילה האתיופית.

ארז חלפון: עקב האילוצים ועקב אי אישור התוכנית, נכון לרגע זה, ל-2009 לא היה טעם לצאת בפרסום גרנדיוזי ולהביא לבני הקהילה דברים שלא בטוח שיקרו ב-2009.

ארז חלפון: הוריתי אתמול לאנשי משרדי, לדוברת ולאנשי המקצוע, לצאת בפרסום מצומצם שיתמקד אך ורק בנושא הדיור, מענקי המשכנתא ומשכנתאות לזוגות צעירים, מכיוון שזה קיים אך ורק ל-2008.

ארז חלפון: מזכירות הממשלה הבטיחה שב-11.11 יתקיים דיון על תוכנית החומש, שבו יתקבלו החלטות.

ארז חלפון: בהתאם לאותו דיון נכלכל את צעדינו.

דני אדמסו: תודה.

דני אדמסו: דבר שלישי, בתוכנית החומש בתקציב 2008 מופיעים עוד כ-15 מיליון שקלים; ששישה מיליון מהם אמורים להגיע לחינוך, עוד ארבעה לרווחה ועוד שלושה ושניים שמחולקים בין התמ"ת לקליטה.

דני אדמסו: איפה התקציב הזה?

דני אדמסו: האם הולכים להחזיר את זה לאוצר?

דני אדמסו: לא ראינו שום חוזר, לא של משרד החינוך ולא של משרד הרווחה בנושא הזה.

ארז חלפון: ראשית, שום שקל לא יחזור למשרד האוצר, סיכמנו את זה אתם.

ארז חלפון: משרד האוצר ידע שבגלל אישור החוזים, שקיבלנו רק אתמול חתומים, אי-אפשר לבצע את התוכניות של משרד החינוך ומשרד הרווחה בחודש וחצי עד סוף השנה, ולכן כל הכסף יעבור לשנה הבאה.

ארז חלפון: בימים אלה מסתיימים המכרזים.

ארז חלפון: הנושאים של רווחה וחינוך, חלקם היה בנושא של מכרזים.

ארז חלפון: אתם תזומנו לישיבה אצלנו באמצע נובמבר או בסופו כדי לקבל דיווח היכן הדברים עומדים.

ארז חלפון: כל התקציבים שמורים, כל המשרדים עובדים, מכינים מכרזים.

ארז חלפון: חלק מהתוכניות יתחילו בשבועות הקרובים וחלק, לצערי הרב, יתחילו רק ב-2009 עקב הליכי מכרזים, שלוקחים זמן.

ארז חלפון: אבל כל התקציב יישמר.

דני אדמסו: שאלה אחרונה שלי קשורה לשנת 2009.

דני אדמסו: לכולם ידוע המצב הפוליטי, לא יהיה תקציב 2009 עד מאי בשנה הבאה.

דני אדמסו: האם בשנת הפעילות הבאה, בחודשים ינואר עד מאי, מבחינת המשרד לקליטת העלייה, הוא מתכוון לעשות אחד חלקי 12 ולאשר תקציב ראשוני כדי לעבוד בתקופה עד שתהליך הבחירות יסתיים או שתוכנית החומש תסתיים?

ארז חלפון: לא הבנתי את השאלה, אבל אענה על מה שהבנתי.

מיכאל נודלמן: חברים, הוא יענה על השאלה אבל עוד שאלות לא יהיו.

מיכאל נודלמן: חוץ מכם יש עוד אנשים שרוצים לדבר והזמן הולך ואוזל.

ארז חלפון: לגבי התקציב שאושר, 82.5 מיליון ל-2008, כל התקציב הזה יינתן מ-1 בנובמבר, כשהתחילו המשכנתאות, ועד אפריל-מאי 2009.

ארז חלפון: אם שאלת לגבי תקציבי 2009, התשובה היא שלילית כי הממשלה ומשרד האוצר עדיין לא אישרו את ההמשך של 2009.

ארז חלפון: נגיד שבישיבת הממשלה שאמורה להתקיים במזכירות הממשלה ב-11.11 התקציב יאושר, נקבל הבהרות אם אנחנו עובדים עם התקציב הזה אחד חלקי 12 או לא.

ארז חלפון: כמובן שאדרוש שזה לא יהיה אחד חלקי 12, אבל יש תקנון של חוקי המדינה.

ארז חלפון: נחכה קודם כול לאישור ואז נראה איך להתמודד עם האחד חלקי 12.

דני אדמסו: תודה רבה.

מיכאל נודלמן: גברת שושנה רון, בבקשה.

שושנה רון: מר ארז חלפון, אנחנו מעריכים מאוד את העבודה שלך.

שושנה רון: שמענו מהשר על התוכניות שלכם לגבי תושבים חוזרים והקלות.

שושנה רון: זה יוצא מן הכלל, אבל הנושא האקוטי ביותר שאני רוצה להתייחס אליו זה הנושא שארגוני העולים הם לא חלק אינטגרלי מהתקציב.

שושנה רון: למה אנחנו צריכים להיות מין סרח עודף של תוספת תקציב, וכל שנה אתה והשר צריכים להילחם כדי להגדיל את התקציב?

שושנה רון: אנחנו צריכים להיות חלק מהתקציב של משרד הקליטה.

שושנה רון: זה נושא מדיני, ולכן חשוב היה לי שהשר ישמע אותנו, קל וחומר שזו פעם ראשונה שאנחנו נפגשים אתו.

שושנה רון: אנחנו מייצגים כאן מספר גדול מאוד של עמותות ואני חושבת שהיה חשוב מאוד שישמע אותנו.

שושנה רון: מה עוד שגם חברי הכנסת, שיכולים להשפיע ולקדם את הנושא, לא נמצאים כאן.

קריאה: חבר-הכנסת מיכאלי נמצא כאן.

שושנה רון: הוא תורם רבות, אבל כל השאר אינם.

שושנה רון: אני מקווה שבכל זאת המשקל הסגולי של השר החדש יהיה כזה שהוא יוכל לקדם את נושא התקציב, כי כאן טמונה הבעיה.

שושנה רון: כל שרי הקליטה, בלי יוצא מן הכלל, מצהירים קבל עם ועדה שהעמותות הן חלק אינטגרלי מהפעילות של משרד הקליטה.

שושנה רון: אבל כשזה מגיע לתמיכות, אז כל שנה מקצצים.

שושנה רון: לגבי התבחינים של התמיכות, כבר אמרתי לא אחת שהשיטה הקיימת, וגם התיקונים שעכשיו הכנסתם – יש לי אותם ועברתי עליהם סעיף-סעיף – הם לא תיקונים משמעותיים, הם לא יביאו לנו את הגאולה.

שושנה רון: בפועל, העמותות הקטנות והבינוניות נופלות, הן לא מקבלות מכם תבחינים.

שושנה רון: אתם קובעים סכומים מסוימים לכל פרויקט, ברגע שיש מפולת של פניה של עמותות לאותו פרויקט, הסכום קטן והמדד לתבחין לקבלת תמיכה יורד והם לא מקבלים כלום.

שושנה רון: העמותות חשובות לכם?

שושנה רון: תמצאו לזה פתרון, כי הן תיעלמנה.

שושנה רון: אם עמותה כמו זו שפועלת לטורקיה ואפילו לאיראן - שהיום אסור לדבר על עלייה שמגיעה משם – תיפול, אחר כך תחפשו אותה.

שושנה רון: לגבי ההגדרה של פריפריה – בתיקונים שלכם יש הגדרה מורחבת לגבי פריפריה.

שושנה רון: תושבי דרום תל-אביב, בשכונת התקווה, בשכונת שפירא, מבחינת רמת ההכנסה שלהם וההגדרה שלהם, לא דומים לתושבי פריפריה?

שושנה רון: תושבים בבאר שבע, שכונה ב' ו-ג' בבאר שבע, זאת לא פריפריה?

שושנה רון: זאת כאן פריפריה.

שושנה רון: אתם לא מביאים אותם בחשבון כפריפריה, ולכן הם נפסלים, ועמותות שמגישות בקשות לתמיכות לאזורים האלה נופלות.

שושנה רון: לכן, אני שוב חוזרת ומבקשת, ואני אומרת את זה בפרהסיה: אצלך ארז ואצל אריה קורת אנחנו מוצאים אוזן קשבת, אבל גם אתם מצהירים שידיכם כבולות.

שושנה רון: אני מבקשת, תחשבו עוד פעם על התבחינים כדי לא לחסל את העמותות הבינוניות והקטנות.

שושנה רון: הגדולות ממילא ימצאו את המקורות הכספיים, אלה שיחוסלו – תחפשו אותן אחר כך, הן לא תהיינה והן חוד החנית בפעילות של קליטת העלייה.

מיכאל נודלמן: תודה.

ארז חלפון: התמיכות בארגונים מופיעות בבסיס התקציב של משרד הקליטה בכל שנה, וזו לא תוספת תקציבית.

שושנה רון: אבל במה שהצגת עכשיו זה היה בתוספת.

ארז חלפון: עד 2007 היו שני מיליון שקלים; מ-2007 אמרנו שאנחנו רואים חשיבות גדולה בנושא, ולקחנו מאגפים אחרים במשרד והוספנו עוד שלושה מיליון שקלים, והגענו לחמישה מיליון שקלים, אני חושב שזה סכום יפה והלוואי שהסכום הזה יוכל להישאר בשנים הבאות, כי עם הקיצוצים התקציביים והפלטים זה לא פשוט.

אסתר בלום: אנחנו לא עומדים בראש סדר העדיפויות.

ארז חלפון: אני לא מבין איך את אומרת דבר כזה אם אני אומר שזה המקום היחיד שהוספנו בו תוספת תקציבית, והאגף הנוסף זה אגף הרווחה שמטפל בנוער בסיכון.

ארז חלפון: זה מראה שאתם כן בראש סדר העדיפויות.

שושנה רון: אבל מלכתחילה זה היה שני מיליון, איפה סדר העדיפויות בבסיס התקציב?

ארז חלפון: מה זה מלכתחילה?

שושנה רון: מלכתחילה הסכום שהוקצב היה נמוך.

ארז חלפון: גברתי, יש בסיס תקציב למשרד, שבכל שנה משרד האוצר מתקצב אותו על מה שהיה.

ארז חלפון: המשרד עושה שינוי בסדר העדיפויות, מקבל הוראות ממנכ"ל המשרד ללכת לוועדת הכספים ולעשות העברות תקציביות.

ארז חלפון: מכיוון שאנחנו בקיצוצים מצד אחד, אבל רואים חשיבות גדולה לנושא הרווחה ולארגונים שעוסקים בעולים חדשים, עשינו העברות כספים מתוך תקציב המשרד רק לשתי המטרות האלה; אחת, תמיכה בארגונים והשניה אגף הרווחה של שרה כהן, שעמד על ארבעה מיליון ועבר לשישה מיליון שקלים.

ארז חלפון: אז לא הבנתי איך אתם לא רואים פה סדרי עדיפויות.

ארז חלפון: דבר שני, בנושא התמיכות.

ארז חלפון: אנחנו המשרד היחיד בין כל משרדי הממשלה שהוצאנו פרסום לעמותות לגבי התבחינים, וביקשנו הערות והצעות לתיקון.

שושנה רון: הגשתי.

ארז חלפון: זו לא סמכות של המשרד לעשות שינוי קריטריונים.

ארז חלפון: הסמכות היא אך ורק של משרד המשפטים.

ארז חלפון: הוא קובע, ואתם יודעים איך זה עובד בתמיכות.

ארז חלפון: הגמישות שם, לצערי הרב, שואפת לאפס.

ארז חלפון: יודעים את זה חברי הכנסת ויודעים את זה כל עובדי המדינה בכל המשרדים וכל מי שיושב פה.

ארז חלפון: אנחנו מנסים, ובכל שנה, אחרי שאתם שולחים לנו את ההצעות לתיקון, הולכים למשרד המשפטים ולרשם העמותות, יושבים אתם ומבקשים מהם ללכת לקראתנו בשינוי התבחינים.

ארז חלפון: המשימה פה היא לא פשוטה כי יש חוקים, וכל המנדט הזה הוא בידי משרד המשפטים.

ארז חלפון: מה שמשרד הקליטה יכול לעשות זה לבקש ולהעיר את הערותיו.

ארז חלפון: לצערי הרב, 90% מההערות שלנו לא מתקבלות.

ארז חלפון: אבל ביקשנו, ונמשיך במאבקים בשנה הקרובה.

ארז חלפון: דבר נוסף, שאני אומר לכם בשיחות הקבועות שלנו, דבר שבגללו גם התמיכות בארגונים יורדות, זה ריבוי ארגוני העולים.

ארז חלפון: אם היה אפשר לצמצם קצת את הארגונים שמסייעים לעולים חדשים, ובמקום מאות ארגונים היינו יכולים להגיע ל-50 או למאה ארגונים, היה יותר טוב.

אברהם מיכאלי: איך אפשר?

ארז חלפון: זה תלוי בארגונים.

שושנה רון: בשיטת התבחינים הקיימת הארגונים באמת יצטמצמו.

דני אדמסו: לא כל הארגונים לוקחים כספים מהמדינה.

דני אדמסו: אני חושב שזה סיפור אחר.

ארז חלפון: מדובר על מי שרוצה כסף מהמדינה.

דני אדמסו: בסדר.

דני אדמסו: זו מדינה דמוקרטית, זכותה של כל קבוצת אנשים להתארגן למען אינטרס מסוים.

אברהם מיכאלי: צריך באמת לייצר גוף מרכזי אחד, שאותו מתקצבים.

ארז חלפון: אי-אפשר, חבר-הכנסת מיכאלי.

ארז חלפון: בלתי אפשרי משפטית, ניסינו.

ארז חלפון: אי-אפשר לקבוע שעמותה אחת שעוסקת ביוצאי אתיופיה, היא תקבל.

דני אדמסו: הסוכנות עושה את זה.

ארז חלפון: הסוכנות היא לא משרד ממשלתי, לא עובדת תחת תקנות מבקר המדינה והיועץ המשפטי לממשלה.

ארז חלפון: זה בלתי אפשרי.

ארז חלפון: אם יש 40 עמותות שעוסקות בחבר העמים, ועומדות בקריטריונים – כולן צריכות לקבל.

ארז חלפון: אני אומר את זה לצערי הרב.

מיכאל נודלמן: תודה.

מיכאל נודלמן: אסתר בלום, בבקשה.

אסתר בלום: מועצת הארגונים עובדת על זה.

אסתר בלום: נגיש לך הצעה איך כן אפשר לפתור את הבעיה.

אסתר בלום: קודם כול, יש קריטריון אחד שהמשרד עד היום לא קיבל וזה השפה, ארץ המוצא.

אסתר בלום: עד היום המשרד לא קיבל את מה שאנחנו טוענים שהוא אחד הדברים הכי חשובים, שיש אצלנו 20 עמותות, כל עמותה מייצגת ארץ או שפה מסוימת, וזה בדיוק מה שמחזק את העולה כשהוא מגיע למקום שבו יש מישהו עם המנטליות שלו.

אסתר בלום: את זה לא קיבלתם.

אסתר בלום: כמו שאמרה קודם הגברת שושנה רון, אתם צריכים את ההתאחדויות.

אסתר בלום: פיתחתם פרויקט של עלייה קהילתית בבת ים לעולי טורקיה, למי הגעתם?

אסתר בלום: הגעתם לז'ק אבורסי, שהוא אחראי על הפרויקטים בהתאחדות עולי טורקיה.

אסתר בלום: בניתם את זה אתו, חיפשתם אתו את העובד הכי מתאים וכו'.

אסתר בלום: בסופו של דבר אתם מגיעים להתאחדויות, אבל מה שקורה היום הוא, לצערנו הרב, ההתאחדויות נסגרות וכל הניסיון שנצבר וכל המקצועיות יורדות לטמיון.

אסתר בלום: אני רוצה לברך על היוזמות, ואני חושבת שמה שהשר אמר, שצריך לפקח על מה שמשרדים האחרים עושים, אתם באמת עושים את זה בשנים האחרונות.

אסתר בלום: זו מדיניות חדשה במשרד הקליטה.

אסתר בלום: לגבי הדיור – זו פעם שנחשפתי לעניין של המענק הדיפרנציאלי.

אסתר בלום: הייתי רוצה לבקש, אם יש אפשרות, להגדיל סוף-סוף את ההלוואה.

אסתר בלום: הרי אנחנו מדברים על הלוואה, היא לא שונתה מאז שנות ה-70', שנות ה-80'.

אסתר בלום: זה לא תואם את המציאות.

ארז חלפון: על איזו הלוואה את מדברת?

אסתר בלום: כשעולה מגיע ורוצה לקנות בית הוא זכאי לקבל הלוואה מהמדינה.

אסתר בלום: הוא מקבל הטבות כעולה חדש, זו מסגרת של עולה למדינה.

אסתר בלום: הסכום הזה לא השתנה יותר מ-20 שנה.

אסתר בלום: אנחנו מדברים על הלוואה, זה משהו שאנחנו מחזירים בסופו של דבר, אז אם אתם עכשיו בתהליכים של שינוי, אז מאוד נשמח שתבדקו גם איך אפשר להגדיל את ההלוואה הזאת.

אסתר בלום: משרד הפנים – אנחנו מאוד מבקשים מכם, המערכת הזאת סגורה לחלוטין.

אסתר בלום: המון אנשים מגיעים למשרדינו ומבקשים לשנות את הסטטוס שלהם בארץ.

אסתר בלום: פשוט אין עם מי לדבר.

אסתר בלום: הגעתי אישית עם כמה עולים ואמרתי שאני לא מצליחה להשיג את משרד הפנים בטלפון.

אסתר בלום: זה כל הזמן תפוס.

אסתר בלום: הגעתי לשם אז הגברת אומרת לי: לא, אסור, את צריכה דרך הטלפון.

אסתר בלום: אני אומרת לה: בבקשה, תשבצי לעולה תור לשינוי מעמד.

אסתר בלום: אחרי כמה חודשים העולה אומרת: אתם רוצים אותנו כאן?

אסתר בלום: אתם לא רוצים.

אסתר בלום: על מה אתם מדברים?

אסתר בלום: צריך להבין, זה לוקח חודשים, וזה הרבה מאוד חודשים שעושים את השינוי.

אסתר בלום: בבקשה מכם, תנסו לדבר אתם.

ארז חלפון: אני לא יכול להיות אחראי על כל משרדי הממשלה.

ארז חלפון: יש פה את נציגי הביטוח הלאומי - - -

אסתר בלום: אני יודעת, אבל אתם מאוד משפיעים.

ארז חלפון: אני מבקש, כל בעיה שיש לך בארץ מגוריו של העולה – יש לנו לשכה ברובן.

ארז חלפון: תגיעו ישירות למנהלי הלשכות, מנהלי הלשכות שלנו יודעים, הם אמורים לתווך בין העולים לבין המשרדים השונים.

ארז חלפון: אם יש בעיה, מנהל באשקלון, באשדוד או בכל מקום אחר ידבר עם מנהל הלשכה של משרד הפנים בעיר מגוריו של העולה.

אסתר בלום: הבן-אדם עדיין תייר, ומנהל הלשכה מדבר אתו?

ארז חלפון: לא הבנתי.

אסתר בלום: אני מדברת על תייר שרוצה לשנות סטטוס.

ארז חלפון: למעמד של מה?

אסתר בלום: מתייר לעולה.

ארז חלפון: תביאו את הפרטים למנהלי הלשכות, מנהלי הלשכות יטפלו.

ארז חלפון: הם לא יכולים לטפל אישית כי זה משרד הפנים, אבל הם יעזרו לכם בתיווך.

ארז חלפון: בוודאי.

אסתר בלום: תודה רבה.

אסתר בלום: לגבי ההלוואה של היזמות העסקית – תודה רבה שהגדלתם את סך ההלוואה.

אסתר בלום: צריכים להחזיר את ההלוואה מהחודש הראשון - - -

נילי פולנסקי: סליחה, את ההלוואה מחזירים אחרי שנה.

נילי פולנסקי: בשנה הראשונה מחזירים רק את הריבית, וזה סכום מינימלי.

נילי פולנסקי: על הלוואה של 100,000 שקלים תשלום חודשי של הריבית זה פחות מ-80 שקלים בחודש.

נילי פולנסקי: התשלום של הקרן הוא רק החל מהשנה השניה.

אסתר בלום: יפה מאוד, תודה רבה.

אסתר בלום: לגבי הטלוויזיה – אני מתארת לעצמי שהשידורים האינטראקטיביים עולים פחות כסף.

אסתר בלום: יש המון תוכניות שהופקו בעבר לילדים, הן גם מדברות לעולים החדשים.

אסתר בלום: יכול להיות שזה עולה כסף כדי לצפות באותן תוכניות, אבל אני 20 שנה בארץ ולא הצלחתי להבין מה רוצים ממני בערוצים האינטראקטיביים: הגדרות ממילון, בלי ניקוד, מי יכול בכלל לעקוב אחרי זה?

אסתר בלום: תשבצים בעברית.

אסתר בלום: זו רמה יותר מדי גבוהה, זה לא ידידותי לעולה.

אסתר בלום: הרעיון הוא מדהים, נהדר, תנסו לעשות את זה גם מבחינה תרבותית, כי העולה צריך לספוג גם הרבה תרבות ישראלית, שחסרה לו, וגם שפה.

אסתר בלום: תוכניות לילדים שהיו ב-20 השנה האחרונות, אפשר להשתמש בחומרים האלה שקיימים בשביל העולים החדשים.

ארז חלפון: כפי שאמרתי, במרץ מסתיים החוזה המשפטי.

ארז חלפון: בינואר הקמנו צוות שלם ואנחנו הולכים לעשות שינוי גדול בנושא התבניתי.

ארז חלפון: עם חלק מהדברים שאמרת אני מסכים ונעשה שינוי בסיום החוזה המשפטי.

אסתר בלום: לגבי תוכנית החומש, אמרת שמשרד האוצר נותן לכם אפשרות להשתמש בתקציבים בשנה הבאה.

אסתר בלום: יופי, כל הכבוד, אנחנו לא הצלחנו לקבל את זה ממשרד הקליטה.

אסתר בלום: קיבלנו תקציב, אם לא נממש אותו עד סוף דצמבר אני לא יכולה לממש אותו.

אסתר בלום: קיבלנו אישור תמיכות ביוני, עד שאנחנו מתחילים לפעול, לחפש את האנשים המתאימים – כי אתם יודעים שלא נתחיל את הפרויקט כל עוד לא נתתם לנו אור ירוק.

ארז חלפון: תוכנית החומש לא דומה לתמיכות.

ארז חלפון: תוכנית החומש היא משהו אחר לגמרי, היא לא בבסיס התקציב.

ארז חלפון: זו תוכנית חומש שרק עכשיו מתחילים את ביצועה, ולכן במשא ומתן עם האוצר הצלחנו להגיע אתם להסכם.

ארז חלפון: בנושא התמיכות יש חוק.

ארז חלפון: גם אם אבקש לשנות את זה, זה בלתי אפשרי.

ארז חלפון: תמיכות זה בשנת תקציב.

ארז חלפון: אני יודע שזה מגיע מאוחר לפעמים.

ארז חלפון: דרך אגב, אתם מקבלים את התקציב הזה לפני כל משרד אחר.

ארז חלפון: אני יודע שהוא עדיין מתקבל מאוחר, בגלל כל הקריטריונים - - -

אסתר בלום: ביוני.

ארז חלפון: ידוע.

ארז חלפון: זה לא בסמכותי, זו סמכות משרד המשפטים לעבור ל-2009.

ארז חלפון: אני כבר אומר: בדברים האלה אין גמישות.

אסתר בלום: אתה מסכים אתי שאם אתה רואה בפעילות הזאת פעילות מאוד חשובה תמצא את הפתרון.

אסתר בלום: אני יודעת שאתם מוצאים פתרונות.

מיכאל נודלמן: חברים, אני שומע על מה אתם מדברים.

מיכאל נודלמן: אני תומך בזה, אבל אתם צריכים לדעת לאיזו שנה אנחנו נכנסים, איפה יהיו האנשים הזקנים, איפה יהיו אלה שמקבלים כסף מהביטוח הלאומי.

מיכאל נודלמן: אתם מבינים אילו מחירים יש לזה.

אסתר בלום: מדובר על זקנים עולים.

מיכאל נודלמן: צריכים לחשוב על זה.

מיכאל נודלמן: אתם מדברים על דברים אחרים, אם אתם מדברים על איפה יהיו העולים - - -

אסתר בלום: אנחנו נותנים להם את האוזן הקשבת.

שושנה רון: העולים המבוגרים באים אלינו לקבל מצרכי מזון.

מיכאל נודלמן: אתם צריכים לעזור להם קצת.

מיכאל נודלמן: המדינה צריכה לקחת אחריות.

שושנה רון: כשהמדינה מסירה את אחריותה אז אנחנו עושים את זה.

אברהם מיכאלי: הקדשנו כבר דיון אחד לנושא הטיפול בארגונים.

אברהם מיכאלי: צריך לעשות עוד ישיבה כדי לראות איך אנחנו משפרים את המצב.

מיכאל נודלמן: נכון.

מיכאל נודלמן: אתם מדברים כאילו שנת 2009 תהיה דומה לשנת 2008 ושנת 2007.

מיכאל נודלמן: זה לא יהיה דומה.

מיכאל נודלמן: אתם יודעים שמדינות נופלות – אין מדינת ארגנטינה, אין מדינת איסלנד, והתור שלנו עדיין לא הגיע.

מיכאל נודלמן: למה אני כועס?

מיכאל נודלמן: יש שאלות חשובות, יש שאלות שהן לא כל כך חשובות.

מיכאל נודלמן: אתם רוצים לקבל תשובות על כל הדברים.

מיכאל נודלמן: הוא לא יכול לדעת מה יהיה במרץ 2009.

מיכאל נודלמן: בגלל זה אנחנו אנשים עם שכל והבנה, צריך להוריד את הדיון לדברים משמעותיים.

מיכאל נודלמן: ליאת ציטרון, בבקשה.

אסתר בלום: אדוני היושב ראש, דיברתי גם על נקודות אחרות לא רק על - - -

מיכאל נודלמן: בסדר, אבל יש עוד אנשים שרוצים לשאול.

מיכאל נודלמן: אנחנו צריכים לנעול את הישיבה.

מיכאל נודלמן: בבקשה.

ליאת ציטרון: אני מנכ"לית מכון שכטר ואני מדברת פה גם על עמותה שאנחנו מטפלים בה, מדרשת ירושלים.

ליאת ציטרון: אני קודם כול רוצה להגיד יישר כוח על כל התוכניות שראינו.

ליאת ציטרון: אני חושבת שההצלחה של המשרד שלכם זו הצלחה של המדינה שלנו והפרצוף של המדינה שלנו.

ליאת ציטרון: אחת הנקודות החשובות שאני רוצה להעלות הוא הנושא של חיזוק זהות יהודית.

ליאת ציטרון: אני חושבת שאחד הדברים המטרידים את העולים ואותנו, כמדינה, זה נושא של זהות יהודית-ישראלית והקשר בין העולים לנושא הזה.

ליאת ציטרון: יש לנו בעיה גם בציבור של המבוגרים, ומאוד שמחתי לראות את במצגת שלכם את המשפט הזה, שתקציבים יוכלו להיות מופנים גם לעולים קשישים מברית המועצות, בעיקר.

ליאת ציטרון: למדרשת ירושלים יש פרישה ארצית וקיטון תקציבי אדיר.

ליאת ציטרון: סגרנו עשרות קבוצות פעילות.

ליאת ציטרון: אם היינו יכולים להרשות לעצמנו מבחינה תקציבית, בשניה היינו מחזירים את אותן קבוצות.

ליאת ציטרון: פונים אלינו המון עולים, בעיקר מברית המועצות, הרבה מאוד מהם קשישים, שמעוניינים בנושא של חיזוק הזהות הישראלית-היהודית שלהם.

ליאת ציטרון: התקציבים לזה הם ממש קטנים.

ליאת ציטרון: עד היום הייתה תמיכה מיהודי ארצות הברית, גם את יהודי ארצות הברית פחות מעניינים היום העולים הוותיקים, וזו מדינת ישראל שצריכה לתת מענה לצרכים המאוד גדולים האלה, למשבר, לחינוך ולחוסר המעורבות ועירוי חברתי של אותם עולים ותיקים.

ליאת ציטרון: בתוך התמיכות – אני מסכימה עם מה ששושנה אמרה – יש לנו בעיה מאוד גדולה.

ליאת ציטרון: אם נצמצם את מספר העמותות, ונתעלם לרגע מתחום הגיור, נראה שבסך הכול יש לא הרבה עמותות.

ליאת ציטרון: עמותות עם פרישה ארצית יש בודדות, פחות ממספר האצבעות בכף יד אחת.

ליאת ציטרון: מאוד הייתי רוצה לראות שמשרד הקליטה נותן דגש לקליטה הזאת.

ליאת ציטרון: הזמנו אתכם לביקור במדרשת ירושלים ונשמח לראות אתכם, שתראו איך זה עובד בשטח, את הקבוצות שיש לנו.

ליאת ציטרון: דרך אגב, משרד הגמלאים, שלא קשור אליכם, פתח קו חם והמון מהפניות של הגמלאים היו של עולים חדשים שביקשו בדיוק את התחום הזה, שחסר להם.

ליאת ציטרון: יש להם הרבה זמן והתחושה שלהם היא תחושה של זרות.

גדי יברקן: אני רוצה להודות למנכ"ל על שיתוף הפעולה ולברך גם לקראת קידום ומימוש תוכנית החומש.

גדי יברקן: עבדנו יפה, ואני מקווה שב-2009 נעשה את אותו דבר.

גדי יברקן: לגבי לימודי העברית – יש בערוץ 9 טריוויה לעולים החדשים שלומדים עברית.

גדי יברקן: יש גם ערוץ אתיופי ואפשר לעשות את הדברים האלה גם שם.

גדי יברקן: זה לא קורה, וצריך לחשוב שוב.

גדי יברקן: לגבי מוקדי הקליטה – מנהלי מוקדי הקליטה של יוצאי אתיופיה – 22 ברחבי הארץ – הם עובדים של חברות כוח אדם ולא של משרד הקליטה ולא של הרשות המקומית.

גדי יברקן: האנשים האלה, אחרי עשר שנים ששירתו את המדינה, אין להם אפילו זכויות סוציאליות.

גדי יברקן: צריך לדאוג לזה.

גדי יברקן: דבר אחרון שרציתי לדבר עליו התקציב.

גדי יברקן: כרגע אנחנו עומדים בפני בג"ץ בנושא מימוש תוכנית החומש, ולהערכתי יהיה דיון בעוד עשרה ימים.

גדי יברקן: אני מבקש שיהיה דיון מקדים לפני כן, לנסות להכניס את זה.

גדי יברקן: תודה רבה.

מיכאל נודלמן: תודה, סיימנו.

מיכאל נודלמן: זו לא הפעם הראשונה שמשרד הקליטה מדווח לוועדה, אבל אני רוצה להדגיש שאף אחד מהשרים הקודמים לא נתן דיווח כל כך מפורט, עם יוזמות ודברים שהם בכיוון הטבות שירות לעולים החדשים.

מיכאל נודלמן: בכל זאת, אני רוצה להגיד שמשרד הקליטה הוא מדינה בתוך מדינה, והוא צריך לא רק לראות את העולים דרך התקציב שלה אלא לראות את דרישות העולים בתקציבים של משרדים אחרים.

מיכאל נודלמן: המצב האקוטי הוא בדיור.

מיכאל נודלמן: זה בלתי אפשרי שלא בונים דיור סוציאלי, אבל את הכסף מבזבזים.

מיכאל נודלמן: אני לא יודע לאן הולך הכסף.

מיכאל נודלמן: מדברים על זה שבכסף ייבנו בנייה חדשה, אבל משנת 97'-98' אף בית אחד לא נבנה.

מיכאל נודלמן: אי-אפשר להמשיך כך.

מיכאל נודלמן: החלטתם שתהיה שכירות לטווח ארוך, אחר כך הייתה רביזיה לגבי ערים, איפה משלמים ואיפה לא, אבל אני לא יודע מה עשו האנשים אחרי שמחירי השכירות עלו פי שניים ופי שלושה.

מיכאל נודלמן: מי שצריך לשלם זה לא אנשים עשירים, אלא אנשים עניים.

מיכאל נודלמן: איך תפתרו את הבעיה הזאת?

מיכאל נודלמן: המדינה לא בונה שום דבר.

מיכאל נודלמן: דיברתי עם השר על כך שצריכה להיות תוכנית בנייה מיוחדת של דיור סוציאלי.

מיכאל נודלמן: זה לא רק לעולים, זה לצעירים, לחיילים אחרי צבא, לסטודנטים, אבל המדינה שלנו בנויה כך שצריך רק לקנות.

מיכאל נודלמן: 80%-90% גרים בבתים שקנו אותם.

מיכאל נודלמן: שוויצריה היא מדינה לא פחות חופשית, ושם רק 60% גרים בבתים משלהם, 40% גרים בשכירות או דיור ציבורי.

מיכאל נודלמן: אצלנו אין אפילו דירות להשכיר.

מיכאל נודלמן: כל הדירות שמשכירים זה בשוק הפרטי ואנשים מבקשים מה שהם רוצים.

מיכאל נודלמן: בערב הסעודית, באנגליה, בכל מדינות המערב יש חוקים שמגבילים את האחוז שאפשר להעלות שכר דירה כל שנה.

מיכאל נודלמן: לקראת הפגרה רציתי להעביר חוק, אבל יש פגרה.

מיכאל נודלמן: פניתי לכמה שרים, הם אומרים שיש חוק חופש עיסוק.

מיכאל נודלמן: אבל זה לא שייך לדיור, מדינה יכולה להגביל.

מיכאל נודלמן: אם ערב הסעודית עשתה את זה, אז למה אנחנו לא יכולים להגדיר מחירים של שכר דירה?

מיכאל נודלמן: אין דיור, ואם לא יהיה דיור אני לא יודע עם איזה מצפון אנחנו מזמינים אנשים להגיע למדינה ולהיות פה אזרחים.

מיכאל נודלמן: דבר נוסף, 50% מהעולים מברית המועצות ומאתיופיה בגיל הפנסיה חיים מתחת לקו העוני.

מיכאל נודלמן: קצבת זקנה והשלמת הכנסה לא מספיקים כדי שאדם יחיה בכבוד, במינימום הכנסות.

מיכאל נודלמן: אצלנו זה 23% מהשכר הממוצע, בכל המדינות זה 60% מהשכר הממוצע.

מיכאל נודלמן: אבל זה לא סתם 60%, יש ניסיון, בכל מדינה יש סל צריכה לפנסיונרים, לאנשים עם ילדים, ליחידים, ובכל חודש עושים תיקון לפי סל הצריכה.

מיכאל נודלמן: בסל הצריכה נכנסים כל מיני דברים שיש בהם צורך כדי שבן-אדם יוכל לחיות.

מיכאל נודלמן: אצלנו זה 23%, בגלל זה אצלנו יש יותר ממיליון עניים.

מיכאל נודלמן: אני חושב שרובם זה עולים חדשים.

מיכאל נודלמן: משרד הקליטה לא צריך לפתור את הבעיה, הוא צריך ללחוץ, כמו שוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות לוחצת.

מיכאל נודלמן: אתם צריכים להיות פרטנרים שלנו ולדעת באיזה מצב האנשים.

מיכאל נודלמן: אלה קליינטים שלכם.

מיכאל נודלמן: יש עוד בעיה, כל שנה מקצצים את התקציב שלכם.

מיכאל נודלמן: למה מקצצים?

מיכאל נודלמן: חושבים שאם באים 20,000 עולים בשנה לא צריך יותר.

מיכאל נודלמן: אבל יש עולים ותיקים, שהם עדיין עולים, והם במצב גרוע.

מיכאל נודלמן: אתם צריכים להילחם על העולים האלה.

מיכאל נודלמן: יש עולים מבוגרים שנמצאים פה משנת 90', אין להם דירה, אין להם שום דבר והם חיים על קצבת זקנה והשלמת הכנסה.

מיכאל נודלמן: זה חיים, חברים?

מיכאל נודלמן: זה לא חיים.

מיכאל נודלמן: הצעירים מסתדרים, אבל הנוער והאנשים המבוגרים לא יכולים להסתדר.

מיכאל נודלמן: בעם היהודי תמיד היה כבוד לאנשים מבוגרים, ופתאום במדינה שלנו – אני לא רוצה לדבר פילוסופיה, אבל זאת בעיה.

מיכאל נודלמן: עשינו פה הרבה ישיבות והעברנו קצת חוקים בנושא הזה, עכשיו אדם מגיל 80 מקבל 500 שקלים יותר השלמת הכנסה.

מיכאל נודלמן: בשנת 2009 זה צריך היה לחול מגיל 70, עכשיו הממשלה אומרת שזה יהיה בשנת 2010.

מיכאל נודלמן: זו לא רק הבעיה שלנו, זו גם בעיה שלכם.

מיכאל נודלמן: חבל שעכשיו יש בחירות, חבל שעכשיו יש פגרה, אבל אני מקווה שזה ייפתר.

מיכאל נודלמן: מי שלא יהיה פה, אני מבקש לחשוב על הדברים האלה.

מיכאל נודלמן: זה חשוב מה שהעלו פה, אבל יסכימו אתי שיותר חשוב זה מצב האנשים.

מיכאל נודלמן: נכון?

שושנה רון: בהחלט.

מיכאל נודלמן: דבר אחרון, אנחנו - יחד אתכם ויחד עם הקהל - לא עמדנו מול מבחן לימודי השפה.

מיכאל נודלמן: משרד הקליטה ואנחנו אמרנו שצריך לשנות את המתודיקה של לימודי השפה כי אנשים יוצאים מהאולפנים ולא יודעים לדבר, לא מבינים.

מיכאל נודלמן: שר הקליטה הראשון שהיה, זאב בוים, אמר שהוא היה בפגישות ואנשים צעירים, בגיל 30-32, שסיימו לימודים באולפן, ביקשו מתורגמן בשיחה אתו.

מיכאל נודלמן: אני מסכים אתו שזה לא בסדר.

מיכאל נודלמן: מתי התחלנו לדבר על זה?

מיכאל נודלמן: הייתה הפגנה מול משרד החינוך שמקצצים את כל האולפנים, אתם לא יכולתם לעמוד מול זה כי דיברו על שוק חופשי.

מיכאל נודלמן: אבל הכול נשאר כמו שהיה, ויותר גרוע, כי יש קיצוצים במורים.

מיכאל נודלמן: אולי גם אנחנו אשמים שקרה כך, צריכים היינו לעמוד על כך שמשרד החינוך ישנה את צורת ההוראה של השפה ולא ללכת אחרי שרת החינוך.

מיכאל נודלמן: לבסוף, אני רוצה להגיד שאני מרוצה מהקשרים שלנו עם משרד הקליטה.

מיכאל נודלמן: כשהיו בעיות תמיד קיבלנו תגובות, תגובות חיוביות.

מיכאל נודלמן: היה טוב לעבוד אתכם.

מיכאל נודלמן: תודה רבה לך, אדוני המנכ"ל, ששמעת את הפניות שלנו.

מיכאל נודלמן: אני מאחל למשרד הקליטה הצלחות.

מיכאל נודלמן: בכל זאת, אתם צריכים להרגיש שאתם מגנים על העולים.

מיכאל נודלמן: אני בטוח שהארגונים הציבוריים זה הדבר הכי חשוב.

מיכאל נודלמן: במדינה דמוקרטית הם ממלאים את כל החורים שיש, הבעיות שיש אצל העולים, שמשרד הקליטה לא יכול לפתור.

מיכאל נודלמן: בגלל זה אתם צריכים להיות מעוניינים שהם לא יתפרקו, ואתם גם צריכים לתת להם מימון יותר גדול.

מיכאל נודלמן: אני זוכר זמנים שבתקציב היו 12 מיליון שקלים לארגונים ציבוריים.

מיכאל נודלמן: אם התקציב ירד לשני מיליון או לא יהיה תקציב אתם הראשונים שתרגישו מה זה כשאין ארגונים כאלה, כי כל הבעיות הקטנות שהם פותרים יגיעו אליכם, אבל אתם לא מסוגלים לפתור בעיות כאלה.

מיכאל נודלמן: הארכתי בדברים משום שאולי לא ניפגש פה יותר, ניפגש במקומות אחרים, אבל היה תענוג לעבוד אתכם.

מיכאל נודלמן: תודה רבה לכולם, אני נועל את הישיבה.