ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 531, 2008-09-17 11:00

יצחק גלנטי: צהריים טובים לכל המשתתפים.

יצחק גלנטי: אני פותח בזה את הדיון תקנות עובדים זרים (פיקדון לעובדים זרים בענף הבניין), התשס"ח – 2008.

יצחק גלנטי: אבקש את משרד התמ"ת להציג את התקנות.

שושנה שטראוס: אני מהלשכה המשפטית בתמ"ת.

שושנה שטראוס: מדובר בתקנות מאוד חשובות ואפילו היו מהפכניות במובן מסוים למרות שהתקנות באות להסדיר בחקיקה מצב שפועל אנחנו מפעילים אותו בהתאם לנוהל מאז שנת 2005.

שושנה שטראוס: הרעיון הוא לתת תמריץ חיובי לעובדים הזרים לצאת מישראל כשהם גומרים את התקופה המקסימלית שהם יכולים לעבוד פה.

רן כהן: וגם להבטיח את הזכויות שלהם.

שושנה שטראוס: וגם להבטיח את הזכויות שלהם.

שושנה שטראוס: אבל הבטחת הזכויות יש לנו מפקחים.

שושנה שטראוס: לא היה תמריץ חיובי להוצאת העובד רק שוטרים ועונשים.

שושנה שטראוס: אבל פה אנחנו אומרים, אנחנו כל חודש מבקשים מהמעביד להפקיד סכום בחשבון שאנחנו מנהלים על שם העובד, אפילו אם העובד עובר בין מעסיקים שונים והוא חופשי לעבור, כל מעסיק יפקיד באותו חשבון על שם העובד סכום.

שושנה שטראוס: אתה מקבל על הסכום הזה ריבית, הצמדה.

שושנה שטראוס: כשבא הזמן שאתה חייב לצאת מישראל אתה מודיע לנו ואיך שזה עובד היום, כשהוא יוצא, עובר את בקורת הגבולות בנתב"ג יש שם דלפק של בנק הפועלים שזכה במכרז לנהל את הדבר הזה, הוא מקבל ביד כסף מזומן ויוצא עם זה למדינתו.

שושנה שטראוס: אם הוא לא רוצה כסף מזומן הוא יכול לבקש שנעביר את זה בהעברה בנקאית אבל העובדים אוהבים לקבל ביד את הכסף.

שושנה שטראוס: הם יודעים זה שלהם וזה עובד.

שושנה שטראוס: יש לנו נציגה פה מהמעסיקים גם.

שושנה שטראוס: זה טוב לעובדים, זה טוב למדינה, וגם המעסיקים מרוצים מזה.

שושנה שטראוס: דוד אזולאי: מי מממן את זה?

שושנה שטראוס: המעסיק בעצם.

שושנה שטראוס: הוא חייב לשלם.

שושנה שטראוס: זה בא במקום פיצויי פיטורים.

רן כהן: מה שכתוב כאן

רן כהן: בתקנות זה מעביד שהוא קבלן כוח אדם.

רן כהן: חברת כוח אדם.

יובל יעקובי: כי בבניין זו שיטת ההעסקה היחידה האפשרית, שהקבלן הוא המעסיק והוא נותן את העובדים.

רן כהן: הוא נותן את השירותים והוא מקבל את הכסף בעבורם.

רן כהן: הוא גם זה שמשלם את שכרם.

רן כהן: יחסי עובד ומעביד קיימים קודם כל בין חברת כוח אדם לבין העובד הזר.

שושנה שטראוס: ולכן אנחנו גם יכולים לאכוף את התשלום.

שושנה שטראוס: כי אין לנו פה אלפי קבלנים קטנים שאנחנו צריכים לרוץ אחריהם.

שושנה שטראוס: יש לנו 40 תאגידי בניין שהם חייבים להעסיק את העובדים.

שושנה שטראוס: אם הם לא יעבירו במועד את סכום הפיקדון לכל העובדים שלהם אז ישר אנחנו.

שושנה שטראוס: ..

רן כהן: כמה עובדים כאלה יש היום?

שושנה שטראוס: עובדי בניין זרים בסביבות 10 אלפים או 9 אלפים.

שושנה שטראוס: החל מה-1 באוקטובר המספר אמור לעמוד על תשעת אלפים.

רן כהן: מדובר רק על עובדים זרים בבניין?

שושנה שטראוס: כן.

שושנה שטראוס: בשלב זה בבניין.

שושנה שטראוס: אנחנו מתכננים ויש גם החלטות ממשלה כדי להרחיב את הנושא הזה גם לסיעוד וחקלאות בשיעורים שונים, אבל בשלב זה אנחנו אליכם רק את הנושא של הבניין ומקווים בהמשך.

דוד אזולאי: האם זו תוצאה של עובדים זרים שגמרו את החוזה שלהם ולא עזבו ונשארו כאן?

שושנה שטראוס: כן.

שושנה שטראוס: יש לנו לפחות 70 אלף עובדים זרים שלא כדין.

שושנה שטראוס: כשמביאים את העובדים תופעה מאוד מאוד מוכרת.

ג'ודי וסרמן: בתחום הבניין?

שושנה שטראוס: בכלל בארץ.

שושנה שטראוס: בעבר עובדים רבים בתחום הבניין לא עזבו, במיוחד עובדים רומנים.

שושנה שטראוס: אבל השיטה הזאת באמת מסייעת ומזרזת את העובדים לצאת בזמן.

רן כהן: ענף הבניין הוא, אני יכול למסור אדוני היושב ראש, ענף הבניין הוא ענף שהכניס בשנים האחרונות הכי הרבה עובדים ישראליים על חשבון המכסה של עובדים זרים.

רן כהן: מה שבעבר זה היה ענף רווי עובדים זרים.

יצחק גלנטי: זאת אומרת יש פה הצלחה.

רן כהן: בתור איש אופוזיציה אני חייב לומר את האמת, ננקט מהלך נכון וגם הצליח.

רן כהן: לדעתי נכנסו לענף למעלה מ-20 אלף עובדים ישראלים.

שושנה שטראוס: יש פה נציג משרד השיכון שדיבר על 30 אלף אפילו.

רן כהן: מעל 20 אלף זה אני יודע.

יצחק גלנטי: היות ואנחנו כבר בנושא הזה הייתי מבקש לדעת מתוך אותם 20 אלף שהתווספו איך זה מתחלק בינינו ובין בני הדודים שלנו?

שי סומך: כרגע אין לנו את הנתונים.

רן כהן: ערבים בתוך ישראל אתה אומר?

יצחק גלנטי: כן.

יצחק גלנטי: כן.

רן כהן: או מהשטחים?

יצחק גלנטי: לא.

יצחק גלנטי: ישראלים.

יצחק גלנטי: אני מדבר על ישראלים.

רן כהן: הרוב ערבים.

יוסי שבת: אני חושב ש-50% אבל אנחנו, משרד הבינוי והשיכון ביקשנו מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לבדוק עבורנו אפשרות לבצע עיבוד כזה.

יוסי שבת: לדעת מי אלה באמת שנכנסו כולל אם זה מקצועות רטובים מה שהקבלנים בדרך כלל אמרו שיש עבודות יותר קשות שיש נכונות נמוכה יותר של ישראלים לעבוד בהם.

יצחק גלנטי: ואם כבר ביקשתם אולי גם הייתי אומר משך ההתמדה של אותו עובד במקום עבודה.

יצחק גלנטי: כי יכול להיות שזה אמנם 20 אלף אבל יכול להיות שכל אותם 20 אלף נמצאים בתנועה מתמדת.

יוסי שבת: אנחנו גם את זה בודקים מול הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

יוסי שבת: יש להם קבצים מנהליים.

יוסי שבת: אנחנו לא ידענו.

יוסי שבת: זה משהו חדש של מס הכנסה ואז אפשר לבדוק גם משך התמדה.

יוסי שבת: זה בתהליך שלנו מולם להזמין נתונים סטטיסטים מהם.

רן כהן: תוכנית הממשלה לדעתי שושנה או יובל למיטב ידיעתי להגיע לאפס בעובדים זרים בבניין ב-2010.

רן כהן: מה כל הסיפור פה זה לשנה?

שושנה שטראוס: כן.

שושנה שטראוס: הסעיף המסמיך חל רק לגבי עובדים זרים שהם אל פלשתינים.

רן כהן: אני יכול למסור אדוני יושב הראש, מאחר ואני נמצא גם בקשר עם בנק ישראל ומשרד החקלאות ואחרים, הכוונה להגיע למצב שבו יהיו יותר פלשתינאים שיכנסו לעבוד כולל בבניין.

רן כהן: יש על זה מחלוקת מאוד גדולה אם להטיל על זה אגרה.

רן כהן: זה בעצם נקודת המחלוקת כרגע.

רן כהן: גם להחליט בחקלאות אבל גם לגבי הבניין.

יצחק גלנטי: אנחנו דנים עכשיו בעובדים זרים.

יצחק גלנטי: בואו לא נכנס לעניינם אחרים.

יצחק גלנטי: משום ששם אני חושב שיש לא מעט מוקשים ובואו לא ניכנס.

רן כהן: אני אדון על זה בוועדה שלי.

יצחק גלנטי: יישר כוחך.

רן כהן: לא.

רן כהן: האמת שזה בסמכות ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

רן כהן: זה לא בסמכות הועדה לעובדים זרים.

רן כהן: לכן זה בא הנה.

שי סומך: שי סומך ממשרד המשפטים.

שי סומך: רק רציתי להוסיף לדברים של שושנה.

שי סומך: באמת מדובר בתקנות חשובות.

שי סומך: הממשלה והמדינה מאוד רוצים למצוא פתרונות להרחקת העובדים הזרים.

שי סומך: לפעמים יש כל מיני רעיונות שאנחנו מאוד לא אוהבים בהרחקה כמו להטיל על המעביד את האחריות, דברים שיכולים לגרום שהמעביד יהיה מעין שוטר.

שי סומך: דברים שאנחנו מאוד לא אוהבים.

שי סומך: הדרך הזאת שמעוגנת בתקנות היא הדרך האופטימלית מבחינתנו.

שי סומך: גם דואגים לזכויות של העובדים הזרים, וגם נותנים תמריץ חיובי לעובד.

שי סומך: במקום לטפל בעובד עם שוטרים.

יצחק גלנטי: אנחנו נבדוק את זה בהמשך.

יצחק גלנטי: כשניכנס לסעיפים נראה לאן זה מוביל ומה עושים עם זה.

ג'ודי וסרמן: 700 שקל, מה זה מגלם בדיוק?

שושנה שטראוס: מה שהחוק קובע, מה שהסעיף קובע שברגע שמקימים את חשבון הבנק מעביד חייב להפקיד בחשבון הבנק כל סכום שהוא חייב לפי הסכם קיבוצי הוצאה והרחבה.

שושנה שטראוס: זה בלי הגבלת סכום.

שושנה שטראוס: זה התשלום הראשון שהמעביד צריך להפקיד.

שושנה שטראוס: אחר כך אם יש הפרש בין הסכום הזה לבין הסכום שקבע השר בתקנות שזה 700 שקל, הוא חייב להפקיד את ההפרש.

שושנה שטראוס: כשהוא מפקיד את ההפרש אז הוא מכוסה לגבי פיצויי פיטורים לאותו עובד עד לגובה הסכום שהוא הפקיד.

שושנה שטראוס: אז ה-700 שקל זה לא הסכום המקסימלי אבל זה הסכום המינימלי.

יצחק גלנטי: ואיך העובד יודע שזה הסכום שעומד לרשותו או בכלל מה הם זכויותיו של העובד?

שושנה שטראוס: אז יש לנו הסבר מיוחד לעובד הזר ב-7 שפות שמחולק לעובד גם שהוא נכנס לישראל הוא מקבל הסבר, גם כל פעם שיש לו חוזה, מחדשים לו את החוזה הוא מקבל את ההסבר בשפתו של הממונה על זכויות עובדים זרים, ענף הבניין שבכל תלוש שכר שהוא מקבל מספר הטלפון שלו הנייד מופיע ואם יש לו שאלות הוא יכול לשאול.

יצחק גלנטי: ומספר החשבון שעומד לרשותו הוא יודע אותו?

שושנה שטראוס: לא.

שושנה שטראוס: כי זה חשבון נאמנות.

שושנה שטראוס: הוא יכול לבקש לראות את היתרה שלו אם הוא ירצה.

שושנה שטראוס: הוא יודע שזה על שמו לפי מספר הדרכון שלו.

יאנה ברויטמן: אני יכולה גם להוסיף אם אפשר כמו טופס 106 אנחנו מקבלים ממשרד התמ"ת פעם בשנה את היתרות של הפקדונות ומחלקים את זה לעובדים.

יאנה ברויטמן: זאת אומרת הם יודעים כמה יש להם בחשבון.

ג'ודי וסרמן: יש עובדים זרים שיצאו את ישראל ולא היה להם פיקדון?

שושנה שטראוס: יש מספר מעבידים, אנחנו מכירים, הם קבלני כוח אדם, ומרגע שאנחנו רואים שב-9 לחודש לא מופקד סכום על ידי חברה מסוימת אנחנו ישר או שמבקשים שזה ישולם מיד או עושים סנקציה מנהלית או חושבים לבטל את ההיתר.

שושנה שטראוס: כל תאגיד כזה מפקיד אצלנו ערבות בנקאית בסביבות 4 מיליון שקל אז אם יש חודש אחד שהוא לא משלם והוא לא משלים מבטלים לו את הרישיון, אז יש לנו מאיפה לקחת את הסכומים האלו.

יצחק גלנטי: שוב שאלה של ידע, מה דינו של עובד זר כזה שהוא נכנס לארץ במטרה מסוימת והוא כוון על ידי הקבלן אל מקום עבודה, עבד מה שעבד, הפרישו עבורו מה שהפרישו, והנה הוא פתאום נעלם מן העבודה.

שושנה שטראוס: אז זה בדיוק החלק החשוב של התקנות, שהסכום הזה משולם לעובד אם הוא יוצא מישראל בזמן.

שושנה שטראוס: אבל כל חודש שהוא מאחר מנכים חלק מהסכום.

יצחק גלנטי: הוא ממשיך להיות בישראל מבחינת התקופה של האשרה אבל הוא לא נמצא במקום העבודה.

יצחק גלנטי: הוא נמצא במקום אחר.

יצחק גלנטי: אולי הצליח להשיג עבודה שמשתלמת לו יותר.

יצחק גלנטי: אולי עבר למסעדה.

שושנה שטראוס: מבחינת האשרה שלו ברגע שהוא לא עובד איפה שהוא צריך לעבוד, האשרה שלו ניתנת לעבודה בענף הבניין.

שושנה שטראוס: אם הוא עובד בניגוד,

רן כהן: הוא צמוד לחברת כוח האדם שמביאה אותו.

יצחק גלנטי: איך חברת כוח האדם יודעת איפה הוא בכלל?

דוד אזולאי: חברת כוח האדם תמשיך לשלם גלובלית?

יצחק גלנטי: אם לא קיבלתם דוח על כך שאותו עובד, עובד באותו מקום ששלחתם אותו אליו אז אתם לא מפרישים לו שום דבר.

יאנה ברויטמן: אנחנו מודיעים עליו שהוא ברחן או חולה או התחתן או עזב.

יצחק גלנטי: זה אם אתם יודעים.

יאנה ברויטמן: בדרך כלל אנחנו יודעים.

רן כהן: אם הם לא יודעים אז הם מחליטים שהוא ברח.

יאנה ברויטמן: לא.

יאנה ברויטמן: אפילו אם הוא ברח אז בודקים יום יומיים אולי הוא חלה.

יאנה ברויטמן: אבל אם הוא נעלם אז הוא ברח.

יצחק גלנטי: בהחלט ייתכן שחלה ומישהו צריך להסתכל עליו.

יצחק גלנטי: אז יש לכם אחריות של זה שמעסיק כלפיו.

אייל לב ארי: יש לי שאלה שושנה.

אייל לב ארי: אמרת שבעצם ה-700 שקלים האלה אמורים לגלם גם פיצויי פיטורים גם זכויות סוציאליות נוספות שנובעות מהסכם קיבוצי או צווי הרחבה שחלים על העובד.

אייל לב ארי: יש לכם ביקורת אם מפקידים יותר מה-700 שקלים האלה מכוח אותם הסכמים?

שושנה שטראוס: אנחנו בודקים עד לסכום של 700 שקל.

אייל לב ארי: זאת אומרת יכול להיווצר מצב שיהיה הבן אדם זכאי מעל ל-700 שקל ולא יופקדו לו נגיד ההפרש הזה ואתם לא תדעו מזה כי אתם מסתכלים רק על ה-700 שקלים, שאם הבן אדם מקבל 800 אז בעצם 100 שקלים יכולים להתאייד לו.

שושנה שטראוס: ואז המעסיק יודע שהוא חשוף לתביעות.

יצחק גלנטי: אנחנו לא דנים עכשיו על המעסיק.

יצחק גלנטי: מה קורה אם אותו עובד שעומד לרשותו סכום כסף מעל ל-700 שקל האלה לחודש.

שושנה שטראוס: אנחנו יודעים שיש הסכמים קיבוציים.

רן כהן: וה-700 שקל נשארים נומינלית?

שושנה שטראוס: לא.

שושנה שטראוס: הם מתעדכנים.

שושנה שטראוס: אבל בסופו של דבר שוב, החוק מחייב את המעסיק להפקיד מה שהוא חייב להפקיד לפי צווי הרחבה והסכמים קיבוציים.

שושנה שטראוס: אם הוא לא עושה את זה הוא מסתכן בתביעות ויש תביעות רבות של עובדים זרים נגד מעסיקים, עובדים שעזבו ועכשיו תובעים זכויות רבות.

שושנה שטראוס: יש הרבה עורכי דין שתובעים במקביל את המעסיק, את המעסיק בפועל, את חברת כוח אדם, את המדינה.

ג'ודי וסרמן: למה לא לגלם את הסכום שבעצם מעגן את שני הסכומים, גם את פיצויי הפיטורים וגם את הזכויות האחרות לפי צווי ההרחבה.

שושנה שטראוס: החוק לא מאפשר.

ג'ודי וסרמן: החוק מאפשר 700 שקל צמודים שזה יותר מ-700.

רן כהן: החוק לא רק שלא מאפשר הוא מחייב.

רן כהן: זה חוק.

שושנה שטראוס: החוק אומר שהשר יכול לקבוע סכום וזה יהיה פקדון עד ל-700 שקל.

שושנה שטראוס: ה-700 שקל הוא היום 760 שקל כי זה כבר כמה שנים.

שושנה שטראוס: מאחר וזה רץ כבר שנתיים וחצי ב-700 אז קבענו 700.

שושנה שטראוס: זה התעדכן ב-1 לינואר ושוב, מעסיק שחייב לשלם יותר והוא לא מפקיד יותר הוא חשוף לתביעות.

שושנה שטראוס: עכשיו יש טענה שהסכום הזה הוא גבוה מדי.

שושנה שטראוס: יש טענות מטענות שונות.

שושנה שטראוס: יש אפילו מחלוקת בבתי הדין איזה הסכם קיבוצי חל, איזה הוראות.

שושנה שטראוס: יש כמה הסכמים קיבוציים.

שושנה שטראוס: אנחנו לא יכולים לקבוע בנושאים האלו.

שושנה שטראוס: זה בתי המשפט.

שושנה שטראוס: אנחנו קובעים שכל חודש אנחנו רוצים לראות 700 שקל בחשבון של העובד.

יצחק גלנטי: מה דינו של עובד שפג תוקף שהייתו בארץ והוא נשאר?

רן כהן: אז נותנים לו קנס על כל שבוע שהוא נשאר.

רן כהן: על כל שבוע ועל כל חודש.

יצחק גלנטי: כספי הקנס לאן הולכים?

שושנה שטראוס: כרגע הם נשארים אצל המדינה.

יצחק גלנטי: המדינה זה האוצר?

שושנה שטראוס: לא באוצר.

שושנה שטראוס: מפקידים אצלנו בבנק.

שושנה שטראוס: יש סעיף שמסמיך את השרים לקבוע לאיזה מטרה לרווחת העובדים הזרים הכספים יועברו.

שושנה שטראוס: טרם סוכם.

שושנה שטראוס: זה לא סוכם בין המשרדים לאן בדיוק הם יועברו.

שושנה שטראוס: אז בשלב זה אמרנו עדיף שהתקנות לפחות יתחילו לרוץ והכספים נשארים בחשבונות הבנק.

יצחק גלנטי: מה מבטיח שהכספים האלה לא יגיעו לאן שהם לא צריכים להגיע?

יצחק גלנטי: כלומר אני מתכוון לפי הכרתי את האוצר הוא בדרך כלל חומד דברים כאלה.

יצחק גלנטי: עם כל ההסתייגות שלך אדוני.

יובל יעקובי: אתה חושד בכשרים.

יצחק גלנטי: אני לא חושד בכלל.

יצחק גלנטי: אני בטוח.

יצחק גלנטי: מה באמת מבטיח שהכספים האלה יישארו באיזושהי קופה שלאחר מכן יהיה ניתן להיעזר בה לטובת עובדים זרים שהם נקלעו לכל מיני מצבים?

רן כהן: או לפחות לעידוד עבודת ישראלים.

שושנה שטראוס: החוק קובע שהכספים האלו צריכים למטרת רווחתם של העובדים הזרים בישראל.

שושנה שטראוס: זה החוק קובע.

שושנה שטראוס: עכשיו איזו מטרה, ואיזו קרן ואיזה ארגון יקבל את זה, לאן בדיוק נעביר אותם עדיין לא הוחלט ולכן בשלב זה הם נשארים בתוך חשבון הבנק הספציפי הזה, לא מועברים לאוצר.

שושנה שטראוס: הם נשארים בנפרד.

שושנה שטראוס: ואנחנו מקווים שנגיע בקרוב להסכמה לאן הם ילכו.

רן כהן: אני מציע אדוני היושב ראש שאנחנו נפנה לשר אלי ישי ונדרוש שההסכמה שלנו לתקנות האלה תהיה מלווה בהתניה שהוא יחליט לאיזה מטרה.

ג'ודי וסרמן: למטרת רווחתם של עובדים זרים.

ג'ודי וסרמן: ספציפית איך זה יועבר לעובדים הזרים.

יצחק גלנטי: אני חושב שההצעה שלך בהתניה הזאת נראה לי שיש בה הרבה היגיון.

שושנה שטראוס: אני מאוד מבקשת לא להתנות את התקנות כי אני יכולה לומר, היינו פה בוועדה לפני כמעט שנתיים עם התקנות האלו.

שושנה שטראוס: בשלב הראשון התנו את הכניסה לתוקף של התקנות בתקנות מסוימות של שר האוצר.

שושנה שטראוס: לקח לנו שנתיים להגיע לפה.

יצחק גלנטי: אני מצטער.

יצחק גלנטי: שר האוצר מתנה והתנה קבלת תקנות מסוג אחר בחקיקה מסוג אחר בתנאים מסוימים שהוא רוצה אותם.

יצחק גלנטי: ידענו את זה כבר בעבר.

יצחק גלנטי: לא יכול להיות שאנחנו נהיה חותמת גומי של האוצר.

יצחק גלנטי: אם האוצר רוצה להעביר את התקנות כולל כמובן את התמ"ת אז אני מבקש להביא משהו סגור.

יצחק גלנטי: לא להשאיר איזה ציפורים מעופפות שם בצד שאני לא יודע לאן הן מובילות.

יצחק גלנטי: ואני לא סתם אומר את הדברים.

יצחק גלנטי: אני מדבר במפורש על הנושא של הכספים שהיו מגיעים לניצולי שואה.

יצחק גלנטי: אני בכוונה שם את האצבע.

יצחק גלנטי: לאחר החלטה של בג"ץ האוצר התנה את התשלום של הכספים האלה בשורה שלמה של חקיקות משנה שלא היו קשורות לנושא הזה בכלל.

יצחק גלנטי: אני לא מוכן לקבל המשך מצב שבו האוצר מתנה איקס כאשר אין קשר בין הדברים.

דוד אזולאי: כבוד היושב ראש אני מציע שאנחנו נאשר היום את התקנות.

דוד אזולאי: שהן ייכנסו לתוקף בעוד 3 חודשים כאשר בתוך שלושת החודשים הללו נקבל את הדיווח כפי שחבר הכנסת רן כהן הציע.

יובל יעקובי: אני לא מבין למה לערב בין שני הדברים.

יובל יעקובי: אנחנו לא מערבים בין שום דבר.

יובל יעקובי: למה, אנחנו הבאנו את התקנות של הפיקדון.

יובל יעקובי: בינתיים יש חוק.

יובל יעקובי: החוק הזה אומר שהכספים האלה נשארים איפה שהם לרווחת העובדים.

ג'ודי וסרמן: אבל הם נשארים איפה שהם והם לא הולכים לרווחת העובדים.

ג'ודי וסרמן: זה בדיוק העניין.

יובל יעקובי: התקנות האלה מאפשרות להסדיר את המנגנון של הפיקדון הזה.

יצחק גלנטי: אז תסדירו.

יובל יעקובי: אני מדבר על ה-700 שקל.

יובל יעקובי: אנחנו נעבוד על תקנות אחרות בינתיים.

יובל יעקובי: אני לא מבין למה לדחות אלה באלה.

יובל יעקובי: אני לא מבין מה אנחנו משיגים בזה.

רן כהן: אתם לא מביאים את הדבר שהחוק מחייב שאתם תביאו.

רן כהן: החוק אומר שהכספים הללו צריכים ללכת לרווחת העובד.

רן כהן: אבל אתם משאירים את זה סתום כך שהכסף הזה נשאר איפשהו בבנק או לא יודע איפה.

רן כהן: זה דבר לא תקין יובל, לא תקין.

שושנה שטראוס: קודם כל אני רוצה לומר שאין הרבה כספים.

יצחק גלנטי: זה לא משנה לי.

שושנה שטראוס: בדרך כלל העובדים מושכים את הכספים.

שושנה שטראוס: דבר שני אני חושבת שאנחנו יכולים האוצר והתמ"ת ביחד לומר לפרוטוקול שהכספים האלה לא יועברו לשום קופה של האוצר.

שושנה שטראוס: הם יישארו מיועדים לעובדים הזרים.

יצחק גלנטי: אני רוצה לשמוע את הדברים מפיו של נציג האוצר.

יובל יעקובי: אין לנו שום כוונה לעבור על החוק.

יובל יעקובי: החוק אומר שהכספים האלה יופקדו, יישארו והכספים שיהיו בעודף ילכו לרווחת העובדים.

יובל יעקובי: וזה מה שיהיה.

שלמה קול: הכספים מועברים נומינלית או הם צמודים לעובד שעוזב ועומד בתנאים?

שושנה שטראוס: יש ריבית והצמדה כל חודש כשהכספים עומדים.

שושנה שטראוס: מתבשרים עליהם כל חודש.

אייל לב ארי: אני רק רוצה להפנות בבקשה את תשומת לב הוועדה לאור הערת משרד האוצר שאין בכוונתו לעבור על החוק, שבעצם הוא גם לא יכול לקיים את החוק כיוון שסעיף 1י"א ז מדבר על כל נושא התקנת התקנות לגבי השר, בהסכמת שר האוצר, באישור הוועדה, רשאי לקבוע הוראות בדבר השימוש בכספים שלא הוצאו על ידי העובדים הזרים מהקרן או מחשבון הבנק בתוך תקופה שתיקבע כאמור ושלא תפחת לגבי כל עובד זר מ-6 חודשים מיום תקופת אשרת העובד הזר שניתנה לו לגביו למטרת רווחתם של עובדים זרים בישראל כפי שייקבע.

אייל לב ארי: כרגע לא נקבעו כל הוראות אופרטיביות לגבי השימוש, איך ייעשה השימוש של אותם כספים שנצברו בבנק לרווחת העובדים הזרים כך שזה עדיין נשאר מאוד נזיל.

ג'ודי וסרמן: כלומר אי אפשר להשתמש בכספים לרווחת העובד עד שיותקנו תקנות.

ג'ודי וסרמן: זה שיש כוונות זה לא מספיק.

יצחק גלנטי: אז לא נגביל בזמן.

ג'ודי וסרמן: מה שאנחנו אומרים שכוונות ואני מניחה שהאוצר באמת מתכוון למה שהוא אומר ויש כוונה להעביר את זה, ללא התקנת תקנות אי אפשר להעביר את הכספים לרווחת העובדים.

שושנה שטראוס: אבל כרגע אין כספים.

ג'ודי וסרמן: אין יתרות שמה?

ג'ודי וסרמן: לא נעשו ניכויים?

ג'ודי וסרמן: אין עובדים זרים שיוצאים באיחור?

שושנה שטראוס: כמעט ולא.

שושנה שטראוס: אולי ניכויים.

שושנה שטראוס: אבל אנחנו לא מדברים בשלב זה על סכומים.

רן כהן: הקבלנים לא מפקידים?

רן כהן: אז יש שם כסף.

יצחק גלנטי: כמה זמן ייקח להתקין את התקנות?

שושנה שטראוס: זה להוסיף תקנות לתקנות האלו.

יצחק גלנטי: בסדר.

יצחק גלנטי: אז אני שואל.

שושנה שטראוס: לפי הניסיון שלי זה לוקח זמן רב.

שושנה שטראוס: אנחנו עכשיו בדיוק מעבירים סמכויות ממשרד התמ"ת למשרד הפנים.

יצחק גלנטי: גברתי, שנה, שנתיים, 10 שנים, הערכה?

שושנה שטראוס: הערכה שנה.

רן כהן: שנה?

רן כהן: אפשר לגמור את זה בחודשיים שלושה.

יצחק גלנטי: באופן אוטמטי אם זה הוראת שעה, באופן אוטמטי התוקף לשנה ועד אז יצטרכו לחזור.

שי סומך: התקנות האלה מאוד מאוד חשובות.

שי סומך: הוראת שעה היא יכולה לעורר קושי.

שי סומך: מה יקרה אם לא יבואו תקנות מתקנות?

ג'ודי וסרמן: מה שקורה היום.

ג'ודי וסרמן: יש פיקדונות.

יצחק גלנטי: רבותי, אני מצטער.

יצחק גלנטי: היה לכם מספיק זמן על מנת לסגור את הנקודות האלה ולכן נכון לרגע זה זה יישאר כהוראת שעה לחצי שנה.

רן כהן: יש לכם בעיה בחצי שנה להביא את התקנות האלה?

ג'ודי וסרמן: היא אומרת שיש לה בעיות בשנה.

שושנה שטראוס: השרים יתחלפו בינתיים.

שושנה שטראוס: השר האחראי יתחלף.

שושנה שטראוס: הכספים האלה לא יברחו.

שושנה שטראוס: הם נמצאים בחשבון בנק.

יצחק גלנטי: מאחר ואיימת במשיכה ואני לא רוצה למנוע את זה אז נקבל את הדרישה לשנה כהוראת שעה.

דוד אזולאי: חשוב להדגיש שבעוד שנה אנחנו מבקשים לקבל את התקנות המעודכנות.

שלמה קול: אני נציג התאחדות הקבלנים והבונים החדשה בישראל.

שלמה קול: יש היום שני ארגונים.

שלמה קול: ההתאחדות הישנה וההתאחדות החדשה.

שלמה קול: אנחנו יצאנו מההתאחדות הישנה בגלל אי סדרים כאלה ואחרים.

שלמה קול: ולעניין שלנו.

שלמה קול: מה שאני מבקש בעקבות הדברים שאמר רן כהן והגברת ממשרד התמ"ת, יש עובדים זרים, שוהים בלתי חוקיים בישראל.

שלמה קול: אני הייתי מציע ואני מספר סיפור אישי, שאני נתקלתי בברחנים שלי, הבאתי את משטרת ההגירה, הצבעתי על מקום מגוריהם על מנת שיגרשו אותם מהארץ ואוכל לקבל אחרים במקומם, והתשובה היתה, אין לנו תקציב.

יצחק גלנטי: למי אין תקציב?

יצחק גלנטי: למשטרה?

שלמה קול: למשטרת ההגירה.

יצחק גלנטי: אבל לא זה נושא הדיון.

שלמה קול: רק שנייה.

שלמה קול: לכן עודפי הכספים האלה גם יתנו לרווחת העובדים הזרים ואולי להקים איזשהו מנגנון, לתפוס את כל הברחנים, ולזרוק אותם.

יצחק גלנטי: אני מבקש את נציגת התמ"ת להתחיל להקריא את התקנות.

יצחק גלנטי: בבקשה גברתי.

יצחק גלנטי: את מעדיפה את היועץ המשפטי שלי.

יצחק גלנטי: בבקשה.

אייל לב ארי: תקנות עובדים זרים.

אייל לב ארי: פיקדון לעובדים זרים בענף הבניין, התשס"ח - 2008.

אייל לב ארי: בתוקף סמכותי לפי סעיף 1י"א א , ב1, ד ו-ז לחוק עובדים זרים התשנ"א - 1991 להלן החוק, בהסכמת שר האוצר, בהסכמת שר הפנים, לעניין תקנה 7 ובאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת אני מתקין תקנות אלה.

אייל לב ארי: הגדרה.

אייל לב ארי: 1.

אייל לב ארי: תקנות אלה חשבון בנק.

אייל לב ארי: חשבון בנק נפרד המיועד אך ורק למטרה זו שיפתח וינוהל לפי תקנות עובדים זרים, פיקדון בחשבון בנק התשס"ח - 2008.

דוד אזולאי: מי מנהל את החשבון הזה?

אייל לב ארי: בנק הפועלים אדוני.

דוד אזולאי: כן.

דוד אזולאי: אבל מישהו מהתמ"ת?

רן כהן: התמ"ת.

שושנה שטראוס: יצא מכרז בינמשרדי ובנק הפועלים זכה במכרז והוא מנהל את כל חשבונות הבנק.

שושנה שטראוס: משרד התמ"ת מנהל.

שושנה שטראוס: עכשיו זה הולך להיות ברשות ההגירה.

יצחק גלנטי: זה מושקע אני מבין בכספי המניות של הבנקים בארצות הברית.

אייל לב ארי: סכום הפיקדון.

אייל לב ארי: 2.

אייל לב ארי: (א) מעביד שהוא קבלן כוח אדם הנותן שירותי כוח אדם של עובדים זרים בענף הבניין לפי סעיף 10 לחוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם תשנ"ט 1996 להלן קבלן כוח אדם חייב לשלם בכל חודש פיקדון בעד כל עובד זר שהועסק על דיו בחודש הקודם בסך של 700 שקלים חדשים לחודש.

רן כהן: למה לא לומר לטפחות?

ג'ודי וסרמן: הסמכות שבחוק זה עד 700 שקל מעודכנים שזה יום קצת יותר.

ג'ודי וסרמן: בתקנות זו צריכה להיות הוראה אופרטיבית כמה הוא חייב להפקיד.

ג'ודי וסרמן: אם לפי הוראות הסכם קיבוצי או דין אחר הוא חייב להפקיד יותר החובה עדיין קיימת.

ג'ודי וסרמן: לכן קובעים את סכום המינימום.

אייל לב ארי: (ב) החל עובד זר את עבודתו אצל קבלן כוח אדם במהלך חודש יחושב סכום פיקדון שעל הקבלן לשלם בעד אותו חודש כשהוא מוכפל במספר הימים שמיום תחילת עבודתו אצל הקבלן עד תום אותו חודש ומחולק במספר הימים באותו חודש.

אייל לב ארי: (ג) סיים עובד זר את עבודתו אצל קבלן כוח אדם במהלך חודש יחושב סכום הפיקדון שעל הקבלן לשלם באותו חודש כשהוא מוכפל במספר הימים מתחילת החודש עד יום סיום עבודתו אצל הקבלן ומחולק במספר הימים באותו חודש.

רן כהן: בנוסח הזה זה ברור שה-700 מחולק לגבי הפרופורציה באותו חודש?

יצחק גלנטי: מדובר על ה-700.

אייל לב ארי: (ד) סכום הנקוב בתקנת משנה א יעודכן בהתאם לסעיף 1יא ח לחוק.

אייל לב ארי: המנהל הכללי של משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה יפרסם בהודעה ברשומות את נוסח תקנת משנה א כפי שהשתנה עקב האמור בסעיף 1יא ח לחוק.

אייל לב ארי: אני חושב שהיה לנו כאן הערה לגבי הניסוח.

שושנה שטראוס: אמרנו שנבדוק את זה עם משרד המשפטים.

שושנה שטראוס: גם משום שהמשרד האחראי הולך להשתנות אז אולי באמת צריך להיות המנהל הכללי של המשרד המוסמך.

אייל לב ארי: 3.

אייל לב ארי: קבלן כוח אדם ישלם את הפיקדון לחשבון הבנק.

אייל לב ארי: פיקדון לחשבון הבנק, מועד להפקדת כספי הפיקדון.

אייל לב ארי: 4 .

אייל לב ארי: קבלן כוח אדם יעביר לחשבון הבנק את הפיקדון במועד שבו עליו לשלם את שכרו של העובד הזר בעד החודש שעבורו מופקד הפיקדון ואולם, נודע לקבלן על מועד עזיבתו של העובד הזר את ישראל שלא לצורך יציאה זמנית ממנה יפקיד את סכום הפיקדון בעד כל יתרת תקופת עבודתו של העובד עד מועד עזיבתו את ישראל שבעדה לא הועברו סכומים לפיקדון כאמור, 5 ימים לפחות קודם למועד עזיבתו של העובד הזר את ישראל.

רן כהן: זה מספיק כדי שההעברה תתבצע אל החשבון ומשם העובד יוכל לקבל את זה בשדה התעופה?

יאנה ברויטמן: היום כן.

יאנה ברויטמן: היום זה עובד טוב.

יאנה ברויטמן: היו בעיות בהתחלה.

אייל לב ארי: יישום ניכוי משכרו של העובד הזר.

אייל לב ארי: קבלן כוח אדם אינו רשאי לנכות משכרו של העובד הזר את כספי הפיקדון כולם או מקצתם.

רן כהן: מה הסנקציה על זה?

יאנה ברויטמן: אנחנו הרי משלמים שכר ומשלמים פיקדון.

יאנה ברויטמן: אנחנו שקופים לחלוטין.

יאנה ברויטמן: את כל השכר אנחנו מעבירים פעם בחודש למשרד התמ"ת לבדיקה.

יאנה ברויטמן: הם רואים את כל התלושים, את כל הניכויים.

יצחק גלנטי: כשאת אומרת אנחנו, מי זה אנחנו?

יאנה ברויטמן: חברות כוח אדם המעסיקות עובדים זרים בענף הבניין.

ג'ודי וסרמן: יש הוראת עונשין בחוק עובדים זרים לעניין מעביד שמנכה שלא כדין.

רן כהן: אז זה בעצם ההצעות שלכם נכון שושנה.

שושנה שטראוס: כן.

שושנה שטראוס: 5000 שקל.

אייל לב ארי: מועד קבלת כספי הפיקדון.

אייל לב ארי: (6) עובד זר זכאי לקבל את כספי הפיקדון ששולמו בעדו כאמור בסעיף 1יא ד לחוק עם עזיבתו את ישראל שלא לצורך יציאה זמנית ממנה ובלבד שעזב את ישראל כאמור בתום התקופה שבה הורשה לשהות בה לפי חוק הכניסה לישראל.

ג'ודי וסרמן: מה לגבי עובד זר שלא קיבל את הסכום.

ג'ודי וסרמן: הוא זכאי לקבל את הסכום?

ג'ודי וסרמן: אתם אומרים שברמת שטח זה עובד.

ג'ודי וסרמן: אם זה לא הועבר לידי העובד במועד יציאתו?

אייל לב ארי: כאן אנחנו בעצם גם נכנסנו לשאלת ידוע הזכאות של העובד.

יצחק גלנטי: זה מה ששאלתי קודם.

יצחק גלנטי: אם העובד יודע?

שושנה שטראוס: אז פה הסברנו שיש גם זכותונים, גם ממונה זכויות, גם דיווח שנתי.

יצחק גלנטי: השאלה היא אם אתם דוחפים את זה לעובד או שהעובד צריך לפנות על מנת לקבל את הידע הזה?

שושנה שטראוס: גם בכל תלוש כתוב שזה מנוכה.

יצחק גלנטי: התלוש הוא באיזה שפה?

יצחק גלנטי: בעברית אני מבין.

יאנה ברויטמן: באנגלית או בעברית.

רן כהן: אם העובד הזר עוזב את הארץ בלי שהוא הספיק לממש את זה מסיבות אפילו טכניות, הגיע לשדה התעופה מאוחר.

רן כהן: זה נשמר לזכותו?

שושנה שטראוס: כן.

רן כהן: זאת אומרת הוא יכול עדיין לממש גם בחו"ל.

שושנה שטראוס: הוא יכול לממש את זה גם מחו"ל.

שושנה שטראוס: יש מקרים כאלו.

אייל לב ארי: הסכם העבודה שנחתם עם העובד הפרט הזה מצוין במפורש?

שושנה שטראוס: שוב אנחנו לא מכתיבים נוסח חוזים אבל החוק מכתיב.

אייל לב ארי: יש את חוק ההודעה לעובד בעצם שבא להגדיר לפחות בתור התחלה את הפרטים המהותיים הראשוניים.

אייל לב ארי: אתם מציינים את זה בהסכמים?

יאנה ברויטמן: חובה עלינו לפי הנוהל שאנחנו עובדים לפיו.

יאנה ברויטמן: אנחנו מחויבים ליידע את כל העובדים בזכויות שלהם וזה מצוין בחוזה במפורש לפחות כמה שידוע לי.

יאנה ברויטמן: אני לא בודקת כל חוזה של כל עובד אבל החוזים של העובדים שלי בוודאות זה רשום.

אייל לב ארי: עיקול מכספי הפיקדון.

אייל לב ארי: 7 א.

אייל לב ארי: עובד זר ששולמו בעדו כספי הפיקדון בהתאם לתקנות אלה אשר עזב את ישראל שלא לצורך יציאה זמנית ממנה רק לאחר תום התקופה שבה הורשה לשהות בישראל לפי חוק הכניסה לישראל ינוכו סכומים בשיעורים כמפורט בטור ב' בטבלה שלהלן בהתאם לחלוף הזמן מתום התקופה שבה הורשה לשהות בישראל כאמור כמצוין בטור א וזאת לאחר ניכוי הוצאות ההרחקה החלות עליו לפי הפרק הרביעי לחוק הכניסה לישראל כאמור בסעיף 1 יא ז 3א לחוק.

אייל לב ארי: טור א' חלוף הזמן.

אייל לב ארי: טור ב' שיעור הניכוי באחוזים.

אייל לב ארי: 1.

אייל לב ארי: עד חודש ימים.

יצחק גלנטי: נראה לי שפה יש איזושהי הגזמה.

יצחק גלנטי: עד חודש אחד הרי לעובד צריך לאשר לו לפחות חודש אחד מעבר לזמן של העבודה שלו.

שושנה שטראוס: עובד מקבל את האשרה שלו בתחילת השנה והוא יודע מה התאריך שהוא צריך לצאת.

שושנה שטראוס: בגלל זה הניכויים פה נעשו בצורה הדרגתית.

יצחק גלנטי: בסדר.

יצחק גלנטי: אבל חודש ימים לדעתי להוריד לו 5% אני לא הייתי מוריד לו כלום עד חודש.

יצחק גלנטי: את רוצה לאחר מכן בין חודש לחודשיים 25% תשאירי את זה.

יצחק גלנטי: אין לי בעיה עם זה.

שושנה שטראוס: הרעיון הוא שעובדים ידעו שהמדינה אומרת להם שהם יכולים להישאר עד חודש מסוים והיא אומרת להם את זה שנה מראש.

שושנה שטראוס: הם אמורים לתכנן את השנה הזאת כדי שהם יוכלו לצאת בזמן.

יצחק גלנטי: אבל פה מדובר עד חודש ימים.

יצחק גלנטי: צודק חבר הכנסת רן כהן.

שושנה שטראוס: אז יש סעיף קטן ב'.

דוד אזולאי: סך הכול צריך לזכור שמדובר פה על עידוד אותם עובדים שיעזבו את הארץ.

דוד אזולאי: יש פה סנקציה של 5%.

רן כהן: אתה יודע מה זה 5%?

רן כהן: 5% אם הוא עובד 5 שנים, תכפיל 5 שנים, זה המון כסף.

דוד אזולאי: שיצא בזמן.

רן כהן: שיצא בזמן בסדר.

שושנה שטראוס: יש סעיף לפנים משורת הדין שבמקרים מסוימים.

ג'ודי וסרמן: אבל הוא נמצא בשדה התעופה באותה נקודת זמן עושים את ההפחתה.

שושנה שטראוס: ואז הוא שולח מכתב.

רן כהן: איך הוא יפנה לממונה כשהוא עומד להיכנס לטיסה?

שושנה שטראוס: הוא שולח מכתב והוא אומר, אני איחרתי בכך וכך זמן.

רן כהן: אני נוטה להזדהות עם הדברים של היושב ראש.

רן כהן: אני חושב שה-5% האלה הם מוגזמים.

שושנה שטראוס: יכול להיות שאם אנחנו נגיד חודש אז תמיד מישהו חודש ויום.

שושנה שטראוס: חייבים באיזשהו מקום לחתוך.

יצחק גלנטי: החל מחודש ועד חודשיים 5%.

דוד אזולאי: כל המטרה של התקנות האלה זה להוביל לכך שהאנשים האלה יעזבו בזמן.

יצחק גלנטי: הוא עבד עד היום האחרון שלו.

יצחק גלנטי: לא היה לו זמן.

דוד אזולאי: אז בתוך החודש הזה אם הוא יבוא אחרי שבועיים לא ינקטו כנגדו בסנקציה.

ג'ודי וסרמן: אולי משבועיים עד חודש 5%.

ג'ודי וסרמן: שושנה שטראוס זה הסעיף הכי עקרוני בתקנות האלו בהסכמת שר הפנים האוצר והתמ"ת.

יצחק גלנטי: אז סליחה.

יצחק גלנטי: בסדר.

יצחק גלנטי: הם מסכימים ואני לא מסכים.

יצחק גלנטי: הוועדה לא מסכימה.

יצחק גלנטי: זה לא תורה מסיני.

שושנה שטראוס: אז אני מוכנה להתייעץ על זה כי אחרת שוב, זה העיקר של התקנות.

דוד אזולאי: יש בזה צדק רבותיי.

דוד אזולאי: אדוני היושב ראש תראה, אם אתה לוקח את התקנות, יש להן מטרה מסוימת.

יצחק גלנטי: נשאיר את זה בינתיים לסוף.

יצחק גלנטי: נמשיך הלאה.

יצחק גלנטי: לגבי יתר המועדים יש למישהו הסתייגות?

רן כהן: גם ההמשך הוא מאוד דרקוני.

יצחק גלנטי: צריך להיות.

יצחק גלנטי: או שאתה מחליט שאתה לא מקבל יותר עובדים זרים או שאתה בא ואומר שיישאר לעבוד.

יצחק גלנטי: שיצא בזמן.

דוד אזולאי: ברגע שהוא לא יוצא בזמן הוא צריך לדעת מה הסיכון שלו.

אייל לב ארי: על אף האמור בתקנת משנה א.

אייל לב ארי: מצא הממונה כי נבצר מעובד זר לעזוב את ישראל עד תום תקופת רישיון הישיבה שלו בישראל לפי חוק הכניסה לישראל מסיבות שאינן תלויות בו או בשל טעות או הסתמכות כנה ובתום לב של העובד הזר לא עזב העובד הזר את ישראל עד תום התקופה האמורה וכי בשל כך לא יהיה זה צודק לזקוף לחובת העובד הזר את חלוף הזמן מתום התקופה האמורה כולו או חלקו רשאי הממונה להחליט מנימוקים שיירשמו מה הוא הזמן שיש לזקוף לחובת העובד לעניין תקנת משנה א מתום התקופה האמורה ובלבד שלא ייעשה כן לגבי עובד זר שחלפו 6 חודשים מתום התקופה האמורה עד מועד פנייתו לממונה.

רן כהן: על מאה אחוז מעל 6 חודשים אין מחילה.

רן כהן: לממונה אין סמכות.

רן כהן: נכון שושנה?

שושנה שטראוס: לא.

שושנה שטראוס: אני לא מבינה את זה.

שושנה שטראוס: אנחנו מבקשים שהם יפנו תוך 6 חודשים.

רן כהן: ובלבד שלא ייעשה כן לגבי עובד זר שעברו 6 חודשים מתום התקופה, המואשם אין לו סמכות לממונה למחול לו אפילו לא חלק.

ג'ודי וסרמן: לא ברור לי ההליך.

ג'ודי וסרמן: איך העובד הזר פונה לממונה?

ג'ודי וסרמן: איפה ההליך מתקיים?

שושנה שטראוס: הממונה הוא בקשר באמצעות המעסיק שלו.

שושנה שטראוס: הוא יכול לפנות בכתב, פנייה דרך עמותה, דרך עורך דין.

שושנה שטראוס: יש לנו הרבה פניות באמצעות עורכי דין שמייצגים דרך הקונסוליה של ישראל בארצו.

דוד אזולאי: רבותיי, תאמינו לי שהעובדים הזרים מכירים את הזכויות שלהם יותר טוב מכל אחד.

רן כהן: לא תמיד.

רן כהן: אני מטפל בזה כבר שנים.

דוד אזולאי: הם לומדים.

דוד אזולאי: הם נפגשים במפגשים החברתיים.

דוד אזולאי: הם לומדים אחד מהשני, הם מודיעים אחד לשני.

רן כהן: אדוני היושב ראש, אני חייב לומר לכם שאנחנו דנים כאן בדברים שהולכים חלק.

רן כהן: עובדים זרים שהכול הולך חלק באמת אין בעיה ואפשר היה לקבל את התקנות כמו שהן.

רן כהן: העניין הוא שיש המון מצבים אנושיים שכאן על השולחן אי אפשר לשים אותם.

רן כהן: עובדים זרים זה בני אדם.

רן כהן: נפגשים גברים ונשים.

רן כהן: מולידים ילדים.

רן כהן: יש אלף מצבים אנושיים בעייתיים.

רן כהן: זה שלממונה לא תהיה שום יכולת למחול לו גם אחרי ה-6 חודשים האלה על המאה אחוז של שדידת הכסף הפיצויים שלו זה נראה לי לא תקין.

דוד אזולאי: אחרי 6 חודשים מאפשרים לאותו עובד לצאת.

דוד אזולאי: הוא צריך לדעת שיש איזה מחיר שהוא צריך לשלם על כך שלא עזב במועד.

רן כהן: הוא יודע שהוא צריך לשלם עליו אבל שהוא יוכל, יבוא ויגיד, אני היה לי פה ילד חולה סרטן.

רן כהן: נתקלתי בזה.

רן כהן: יש מצבים אנושיים איומים.

רן כהן: אתה אומר לו, אתה תעזוב את הארץ שהבן שלך ימות.

יצחק גלנטי: איך שאני מבין את חבר הכנסת רן כהן סך הכול הוא רוצה לתת יתר שהות לממונה.

יצחק גלנטי: באמת יש מצבים כפי שהם תוארו כאן שהם לא אנושיים, לבוא ולהגיד אוקיי ניקח.

יצחק גלנטי: אני אשאל אותך גברתי ממשרד התמ"ת, האם יש מקום לתת סמכות יותר גדולה לממונה על מנת לפתור בעיות מהסוג הזה?

ג'ודי וסרמן: אפשר למחוק את הסעיף שהפנייה חייבת להיות תוך 6 חודשים?

שי סומך: אני חושב שזה בלתי אפשרי כי פסקה 3א של סעיף קטן ז אומרת דבר כזה, השר רשאי במקרים בתנאים שבהתקיימם יהיה עובד זר רשאי לקבל חלק מכספי הפיקדון ביום עזיבתו את ישראל ובמועד מאוחר מזה הכול כפי שיקבע השר בהסכמת שר הפנים.

שי סומך: אך אם עזב את ישראל לאחר תום התקופה שבה הוא רשאי לשהות בה בלבד שעזב כאמור בטרם חלפו 6 חודשים מתום התקופה האמורה.

שי סומך: אני זכרתי את זה.

שי סומך: זאת אומרת המחוקק הגביל את התקופה ל-6 חודשים.

שי סומך: כך קובע החוק וצריך לבדוק את זה.

רן כהן: לא.

רן כהן: זה בסדר.

רן כהן: אנחנו לא חולקים על החוק בעניין הזה אבל רק אומרים שאם הוא עוזב אחרי 6 חודשים ויש מצבים אנושיים שהוא הממונה רוצה להתחשב בהם.

יצחק גלנטי: אבל השאלה היא החוק מאפשר את זה או לא.

שי סומך: צריך לשאול את משרד האוצר על הסעיף הזה.

שי סומך: זה מה שהם הכניסו והכנסת אישרה.

שי סומך: אפשר אדוני לגבי ה-5% מה קורה בחודש הראשון.

יובל יעקובי: אנחנו החלטנו שנשאיר את זה לסוף.

רן כהן: תחליטו שעד שבועיים זה 2% ומשבועיים זה 5%.

יצחק גלנטי: בואו נעזוב את הסעיף הזה.

יצחק גלנטי: אי אפשר לשנות משום שזה מחייב שינוי בחוק.

רן כהן: נכנעתי.

אייל לב ארי: עניין תקנה זו יראו גם עובד זר שלאחר החודש הראשון שבו היו אמורים להיות מופקדים עבורו כספי פיקדון לפי תקנות אלה.

אייל לב ארי: תמה תקופת רישיון הישיבה שלו בישראל לפי חוק הכניסה לישראל אך לאחר שחלף.

שושנה שטראוס: אבל מה יגיד העובד הזר היה במצב לא חוקי תקופה מסוימת, זאת אומרת נגיד הוא הלך באמת לעבוד במסעדה או משהו ואז לפנים משורת הדין נתנו לו אפשרות להסדיר את מעמדו בישראל.

שושנה שטראוס: אז אומרים ככה הוא לא מפסיד את כל הפיקדון, הוא מתחיל עוד פעם לצבור את כספי הפיקדון.

שושנה שטראוס: הוא מפסיד לגבי שלושת החודשים האלו אבל אחר כך הוא מתחיל כאילו דף חדש ואין ניכויים.

יצחק גלנטי: אולי כדאי להבהיר את הנוסח.

שושנה שטראוס: אז אפשר לקבוע שנתאם את זה.

אייל לב ארי: תמה תקופת רישיון הישיבה שלו בישראל לפי חוק כניסה לישראל אך לאחר שחלף פרק זמן נוסף העולה על 30 ימים, הורשה מחדש לשהות בישראל, כאילו תמה תקופת רישיון הישיבה שלו בישראל לפי חוק הכניסה לישראל לגבי כספים שנצברו עבורו לפני שהורשה מחדש לשהות בישראל ואולם דינן הסמכות האמורה בתקנה משנה ב' יחושבו ששת החודשים מתום תקופת רישיון הישיבה האחרון שניתן לו.

אייל לב ארי: תשלום כספי הפיקדון לידי העובד הזר.

אייל לב ארי: (8) כספי הפיקדון ישולמו לעובד הזר באחת הדרכים המפורטות להלן.

אייל לב ארי: 1.

אייל לב ארי: תוך 30 ימי עבודה מיום קבלת אישור שר הפנים או מי שהוא הסמיך לשם כך לפיו העובד הזר יצא את ישראל שלא לצורך יציאה זמנית ממנה והעברה בנקאית לזכות חשבון בנק המתנהל מחוץ לישראל על שמו של העובד הזר או על שם בן משפחות שפרטים אודותיו נמסרו לממונה כאמור בתקנה 10א.

אייל לב ארי: 2.

אייל לב ארי: ישירות לידי העובד הזר באמצעות הבנק שהפיקדון מנוהל בו כאמור בתקנה 3.

אייל לב ארי: לאחר שעבר העובד הזר את בקורת הגבולות של משטרת ישראל בנמל התעופה בן גוריון בעת עזיבה את ישראל שלא לצורך יציאה זמנית ממנה.

ג'ודי וסרמן: למה ההעברה הבנקאית מוגבלת בזמן?

ג'ודי וסרמן: יש שתי חלופות.

ג'ודי וסרמן: או שהוא יקבל את זה בשדה התעופה או שהוא יקבל את זה בהעברה בנקאית.

ג'ודי וסרמן: אבל שמה יש הגבלת זמן.

שושנה שטראוס: אנחנו צריכים להעביר את זה תוך 30 יום.

שושנה שטראוס: זה מה שהוועדה דרשה בישיבה הקודמת.

שושנה שטראוס: החוק מאפשר 3 חודשים.

יצחק גלנטי: יכול להיות שהעובד בעצמו מעוניין בהעברה בנקאית.

אייל לב ארי: זכאות לכספי הפיקדון ותשלומם לאחר פטירת העובד.

אייל לב ארי: 9.

אייל לב ארי: נפטר עובד בטרם עזב את ישראל והממונה אישר שהעובד היה זכאי לכספי פיקדון לו היה עוזב את ישראל ביום פטירתו יועברו הכספים לאחד מאלה לפי העניין.

אייל לב ארי: 1.

אייל לב ארי: למוטב שהורה עליו העובד טרם פטירתו כאמור בתקנה 10ב.

אייל לב ארי: 2.

אייל לב ארי: הורה העובד על העברת הפיקדון למוטב כאמור או שנפטר המוטב בטרם פטירת העובד לחשבון הבנק שהורה עליו העובד הזר טרם פטירתו כאמור בתקנה 10א.

אייל לב ארי: 3.

אייל לב ארי: הורה העובד על העברת הפיקדון למוטב כאמור בפסקה 1 או שהורה על העברה למוטב כאמור אך המוטב נפטר קודם פטירת העובד וכן יורה העובד על העברה לחשבון בנק כאמור בפסקה 2 יועברו הכספים בחלקים שווים למי שנקבע בצו או בהחלטה אחרת שניתנה על פי דין הירושה החל על העובד שהם יורשי העובד.

יצחק גלנטי: זה על פי דין הירושה החל על העובד שם בארצו?

אייל לב ארי: במטלטלין תמיד במשפט בינלאומי פרטי חל בעצם דין הנתינות של העובד.

יצחק גלנטי: שלא יהיו חילוקי דעות פה בסיטואציה הזאת.

אייל לב ארי: פרטי חשבון בנק ופרטי מוטבים.

אייל לב ארי: 10 (א) לצורך קבלת כספי הפיקדון באמצעות חשבון בנק בחוץ לארץ ימסור העובד הזר בעצמו פרטי חשבון הבנק המתנהל מחוץ לישראל.

אייל לב ארי: מסירת הפרטים וזיהוי העובד הזר ייעשו בהתייצבות לפני הממונה או באמצעות הציר כמשמעותו בסעיף 15 לפקודת הראיות (נוסח חדש) התשל"א - 1971, או בפני נציג מוסמך בשגרירות ישראל בארצו בנוסח שיורה הממונה.

אייל לב ארי: (ב) עובד רשאי למסור פרטים בדרך האמורה בתקנת משנה, א, למוטב או מוטבים לקבלת כספי הפיקדון למקרה של פטירת העובד לפני עזיבתו את ישראל.

ג'ודי וסרמן: וכאן צריך להוסיף הוראת שעה שתוקפן של התקנות עד תום שנה מיום פרסומן.

שושנה שטראוס: השארתם שתי שאלות פתוחות בעצם.

שושנה שטראוס: (א) השאלה של לאן להעביר את הכספים מבחינת העובדים וגם הנושא של הניכוי הראשון, אז מה שהייתי מעדיפה, במידה שזה אפשרי, שנקבע עוד ישיבה בטווח של כמה ימים או משהו כזה אחרי שנתייעץ.

שושנה שטראוס: או שניקח זמן עכשיו לנסות להתייעץ.

יצחק גלנטי: אני הייתי מציע שניקח זמן עכשיו להתייעץ.

יצחק גלנטי: רבותיי, אנחנו מחדשים את הישיבה ואני רואה שיש לנו אורחים נוספים.

יצחק גלנטי: אני מבקש את נציגת התמ"ת לומר לנו האם הגיעה לכלל הסכמות עם הגורמים השונים בנוגע לסעיפים שהם שנויים במחלוקת.

שושנה שטראוס: אז אני מבינה שהוועדה מבקשת בעצם 3 שינויים מהותיים.

שושנה שטראוס: אחד לגבי ה-6 חודשים עד מועד הפנייה לממונה.

דוד אזולאי: אמרנו שזה נשאר כמות שזה.

שושנה שטראוס: זה 7א1.

שושנה שטראוס: שבועיים עד חודש.

שושנה שטראוס: זה הנוסח שהוועדה מאשרת.

שושנה שטראוס: אני אביא את זה למשרד אבל אני לא מושכת את התיקון הזה.

דוד אזולאי: לגבי עד חודש ימים אנחנו מפצלים לשניים?

יצחק גלנטי: לא.

יצחק גלנטי: אתה מוחק עד חודש ימים וכותב במקום זה שבועיים עד חודש.

יצחק גלנטי: 5% נשארים.

שושנה שטראוס: אתם ביקשתם, דיברנו על זה אבל אני לא חושבת שלא הבנו ב-7ב הסיפא שכתוב 6 חודשים שוב הכוונה פה היתה עד למועד הפנייה.

שושנה שטראוס: לא אחרי 6 חודשים.

שושנה שטראוס: אז פה שוב אני לא יכולה להתנגד.

ג'ודי וסרמן: אז הסיפא שהוא חייב לפנות תוך 6 חודשים ימחק.

שושנה שטראוס: אם הוועדה עומדת על זה.

יצחק גלנטי: כן.

שושנה שטראוס: ודבר שלישי לגבי יעוד התקנות ניהול הכספים אם הוועדה תבקש שיעוד הכספים יהיה למימון הממונה על זכויות העובדים הזרים במשרד התמ"ת כפי שיקבע המשרד אז אני לא אתנגד לתיקון.

שושנה שטראוס: אני צריכה להביא את זה לאישור המשרד שלי.

ג'ודי וסרמן: אז הוועדה קובעת שתתווסף תקנה שהסכומים שינוכו מכספי הפיקדון כאמור בסעיפים, אנחנו נוסיף, יועברו לממונה בתמ"ת וישמשו למטרות שהיא הבטחת זכויותיהם של עובדים זרים בישראל כפי שיפורסם מעת לעת.

שושנה שטראוס: מה שחשבנו שיש לנו ממונה על זכויות עובדים זרים שיהיה במשרד התמ"ת אז שיועברו לצורך מימון פעילות הממונה על זכויות עובדים זרים.

ג'ודי וסרמן: לא.

ג'ודי וסרמן: אנחנו לא ממנים את המשרה של הממונה.

ג'ודי וסרמן: אנחנו ממנים את הזכויות של העובדים.

שושנה שטראוס: כן אבל תוספת פעילויות שיכולה לעשות.

יצחק גלנטי: לא.

יצחק גלנטי: לא.

יצחק גלנטי: זה לא תוספת למשרד התמ"ת.

שושנה שטראוס: מה שתציעו, ושוב אני מביאה את זה למשרד לשיקול דעת.

ג'ודי וסרמן: אנחנו מאשרים את זה כך.

יצחק גלנטי: אנחנו מאשרים את זה כך.

ג'ודי וסרמן: שיעודן הבטחת זכויות רווחתם של עובדים זרים בישראל.

שושנה שטראוס: ביקשתם תאום נוסף.

דוד אזולאי: זאת זכותכם תמיד להביא.

דוד אזולאי: לתקן את התקנות.

דוד אזולאי: זה מה שאנחנו החלטנו ואתם תוכלו להביא תיקון לתקנות.

שושנה שטראוס: אם תהיה בעיה אני מבקשת להעלות את זה שוב בפתיחת המושב.

יצחק גלנטי: אין בעיה.

ג'ודי וסרמן: ואז העניין של הוראת השעה לשנה אחת מתבטלת.

יצחק גלנטי: רבותיי אנחנו עוברים להצבעה.

יצחק גלנטי: מי בעד אישור התקנות?

יצחק גלנטי: בעד- פה אחד נגד – אין נמנעים – אין אי לזאת התקנות מאושרות עם השינויים המצורפים.

יצחק גלנטי: תודה רבה.

יצחק גלנטי: הישיבה נעולה.