ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 877, 2008-09-01 09:00

אבישי ברוורמן: בוקר טוב, בשבוע שעבר הבטחנו שנעקוב אחרי מה שקורה ברשות השידור והמנכ"ל, מוטי שקלאר, דיווח לי שיש התקדמות מסוימת.

אבישי ברוורמן: אני מקווה שלקראת החגים הדברים האלה יתקדמו ובכל מקרה נזמין את האנשים לדיווח כי המטרה שלנו לתמוך כדי שההסכם הזה יגיע לסיכום במהרה, לפני החגים.

אבישי ברוורמן: אני חושב שהממונה על התקציבים שיושב כאן גם היה מעוניין שהעסק הזה יסתיים.

אבישי ברוורמן: ביום שני הבא תהיה ישיבה וגם הנושא הזה יעלה.

אבישי ברוורמן: ביקשתי מרמי לבוא לכאן ולהציג את התקציב, מה עבר ומה לא עבר.

אבישי ברוורמן: כפי שהסברנו גם בעבר, לפעמים רב הנסתר על הגלוי.

אבישי ברוורמן: חלק מהדברים דווחנו עליהם מהעיתונות בעבר ועדיף שבעתיד נקבל גם את התיקונים.

אבישי ברוורמן: ה'מחליטים' הסופי לא יצא לאתר ואני בטוח שהעניין הטכני הזה יתוקן.

אבישי ברוורמן: אני רוצה לברך את חבר הכנסת ליצמן ליום הולדתו במזל טוב.

אבישי ברוורמן: אנחנו רוצים לשמוע מרמי דיווח מה עבר ומה לא עבר.

אבישי ברוורמן: זה לא סוד שאני וחברים אחרים תומכים במסגרת תקציב יותר גדולה והדברים האלה עוד יידונו, אבל היו שמועות על כך שהיתה תוספת תקציב מעבר ל-1.7, אבל היא לא דווחה.

אבישי ברוורמן: השאלה הבסיסית היא מה היו ההתחייבויות ואני מבקש שיהיה הסבר ברור על מה הוסכם, על מה לא הוסכם, התוספות שניתנו למשרד לביטחון פנים, לגמלאים וכן הלאה, מאיפה התקציב, במסגרת או לא במסגרת וכו'.

רם בלניקוב: לקראת הכנת התקציב אנחנו מבצעים הערכה של הצמיחה הצפויה לשנה הקרובה, וממנה גוזרים את רמת ההכנסות הצפויה על מנת לראות איפה אנחנו עומדים מבחינת הגרעון.

רם בלניקוב: תחזית הצמיחה שעליה מבוסס התקציב שאושר היא 3.5% והיא הוכנה בתחילת השנה.

רם בלניקוב: כשהגענו לדיונים בממשלה היה ברור שיש ספק אם הצמיחה הזאת אכן תתקיים.

יעקב ליצמן: גם השנה טעיתם.

רם בלניקוב: אם טעינו או לא צריך לחכות.

יעקב ליצמן: נכון, אבל המגמה היא כזאת.

רם בלניקוב: בעת שהגיע הדיון היה ספק ויש היום ספק אם תחזית הצמיחה הזאת אכן תתממש.

רם בלניקוב: החלטנו מבחינה מתודית לא לסטות מהעניין הזה כחלק ממנגנון של מייצב אוטומטי מכיוון שסביר שאם היינו עושים תחזית מחודשת, יש להניח שהיינו מקבלים רמת הכנסות צפויה נמוכה יותר, מה שהיה מטיל בספק את היקף הגרעון.

רם בלניקוב: מאחר והמדיניות שבה אנחנו נוקטים היא מדיניות של מייצבים אוטומטיים, אנחנו רואים את זה כחלק מהמייצב האוטומטי.

רם בלניקוב: שנה שבה יש לך עודף הכנסות אתה מקדיש להקטנת רמת החוב של המשק ובשנה שבה יש לך חוסר הכנסות, אתה לא מייד הולך ומתאים את רמת ההוצאות כדי לשמור על אותו גובה גרעון.

רם בלניקוב: כרגע תחזית הצמיחה שאנחנו רצים איתה היא כ-3.5% ומה שמאפיין את המשק הוא שיש עלייה משמעותית באי הוודאות לעומת השנים שקדמו.

רם בלניקוב: בצד החוזקות היתה לנו צמיחה משמעותית וחזקה בארבע השנים האחרונות, הנתונים השוטפים גם הם חיוביים והם תוצאה, בין היתר של מין גלגל תנופה שבו תחילת השנה עוד ניהנתה מהשנה שעברה עם מגמה הולכת ויורדת, אבל הספקנו ליהנות מגלגל התנופה הזה אפילו בדרך של העלאת דירוג האשראי למשק במהלך הרבעון הראשון, בתקופה שבה חלק גדול מהעולם המערבי כבר עבר טלטלה.

רם בלניקוב: מצד שני יש נקודות חולשה – ראשית, ההאטה הגלובלית, שיש לה משמעות על כל העולם, בין היתר בשתי דרכים מרכזיות שמשפיעות על המשק הישראלי – ראשית, בדרך של הקטנת הביקושים, מה שמעורר קשיים בייצוא והשנייה בדרך של הקטנת השקעות.

רם בלניקוב: חלק גדול מההשקעות שהיו במשק בשנים האחרונות ובאו מבחוץ היו מכיוון ארצות הברית.

חיים אורון: הייצוא צמח מאד ברבעון השני.

רם בלניקוב: כשננתח את הצמיחה לא תתלהב ממנה כל כך ויש גם פיגור בביצועים, חלק הזמנות שבדרך, בתוך הגידול בייצוא יש מספר קטן של פירמות, שהשפיעו באופן חיובי, מה שמנטרל השפעות שליליות.

רם בלניקוב: טוב שהוא צמח, אבל זאת לא צמיחה מאוזנת כפי שהיתה בשנים האחרונות.

רם בלניקוב: חולשה נוספת היא התיסוף שחל בשקל ויש לו שתי השלכות לא פשוטות על המשק: 1.

רם בלניקוב: זה מקטין את רווחיות הייצוא.

רם בלניקוב: 2.

רם בלניקוב: זה מגדיל את כדאיות הייבוא.

רם בלניקוב: הגדלת כדאיות הייבוא יש לה פוטנציאל לפגוע בייצור מקומי במי שמייצר תחליפי ייבוא.

רם בלניקוב: בצד החולשה של המשק יש ירידה בעושר של הציבור.

רם בלניקוב: ברגע שהבורסה יורדת ונכסים פיננסיים אחרים נפגעים, העושר של הציבור לרבות התחושה שלו יורדים ואז זה משפיע על הצריכה.

רם בלניקוב: הקטנת הצריכה משפיעה באופן לא חיובי על המשק ומאחר והאווירה היא של אי ודאות, השפעה ראשונה על משק כתוצאה מאי ודאות היא ירידה ברמת ההשקעות.

רם בלניקוב: לפני מספר חודשים לא רב, כשהיינו פה, אחת הסיבות שרצינו ללכת על הקטע של הפחת המואץ היתה כדי לטפל באי הוודאות.

רם בלניקוב: הסברתי אז שהדבר הראשון שפירמה מכווצת הוא רמת ההשקעה שלה.

רם בלניקוב: אם היה פה שקף הייתי יכול להראות לכם ששיעורי הצמיחה בישראל לעומת מדינות מפותחות אחרות הם גבוהים.

רם בלניקוב: גם ב-2008 ואני מעריך שגם ב-2009, שתהיה בסימן האטה בשיעור הצמיחה הם עדיין יהיו גבוהים יותר משיעור הצמיחה במשק המערבי.

רם בלניקוב: בארצות הברית מדברים על צמיחה של כחצי אחוז במקרה הטוב ואנחנו מעריכים שנצמח באופן משמעותי יותר מהר.

רם בלניקוב: מהסקירה הקצרה הזאת אני עובר ליעדי המדיניות הכלכלית – עשינו השנה שינוי משמעותי ביעד העל של הממשלה.

רם בלניקוב: בשנים שעברו יעד העל של הממשלה היה עידוד הצמיחה והשנה חשבנו שיהיה נכון להגיד שיעד העל של הממשלה הוא עידוד הצמיחה תוך צמצום פערים.

רם בלניקוב: אנחנו רוצים שמפירות הצמיחה תיהנינה שכבות רחבות יותר ובמיוחד שחלק משמעותי מפירות הצמיחה, ככל שתלוי בממשלה, יופנה לצמצום הפערים.

רם בלניקוב: אנחנו יודעים להראות בתכנית העבודה שלנו בתקציב איזה פעולות אנחנו נוקטים על מנת לעמוד ביעד הזה.

רם בלניקוב: אני רואה ביעד הזה שינוי מאד משמעותי.

רם בלניקוב: אמנם צמיחה היא דבר חשוב גם לעצמאות של המשק, גם לעושר של הציבור וכיוצא באלה, אבל היא לא הדבר היחיד המקודש אלא צריך ללכת לצמיחה תוך כדי צמצום פערים, דבר שהוא מאד חשוב לחברה, ודאי כאשר אנחנו רוצים להיות חברה מערבית, מודרנית ופחות אי שוויונית.

רם בלניקוב: האמצעים שאנחנו נוקטים בהם על מנת להגיע ליעד הזה הם חמישה אמצעים מרכזיים: 1.

רם בלניקוב: מדיניות פיסקלית אחראית, שהיא תנאי הכרחי והיא הוכיחה את עצמה בשנים האחרונות.

רם בלניקוב: 2.

רם בלניקוב: הגברת ההשקעות בהון האנושי הפיזי.

רם בלניקוב: תוכלו לראות איך רמת ההשקעות צפויה לעלות בשני התחומים הללו בשנת 2009.

רם בלניקוב: 3.

רם בלניקוב: אמצעי נוסף שהוא חדש ועורר ויכוחים, אבל לדעתי הוא בבחינת הכרח והוא חיזוק הפריפריה.

רם בלניקוב: יש פה תכנית שלמה, שאני אשמח להרחיב עליה בדיון נפרד.

רם בלניקוב: 4.

רם בלניקוב: הגדלת שיעור התעסוקה וההשתתפות בכוח העבודה תוך חיזוק אוכלוסיות חלשות.

רם בלניקוב: 5.

רם בלניקוב: עידוד התחרות ושיפור הפריון.

רם בלניקוב: קבענו לעצמנו גם שני יעדי משנה נוספים: 1.

רם בלניקוב: ייעול השירות הציבורי ושיפור השירותים לאזרח, וגם כאן אנחנו יודעים להראות איך אנחנו פועלים על מנת להשיג את זה.

רם בלניקוב: הכנו מצגת קצת שונה מבעבר ולא בטוח שהיא תענה על מה שביקשתם בתחילת הדיון כי לא נכנסתי למספרים של משרדים אלא המצגת היא לפי נושאים: שירותי חברה, חינוך והשכלה וכו'.

רם בלניקוב: הרי זה לא דיון בתקציב, שאותו אנחנו מכינים עכשיו כדי להגיש לכם אותו בסוף אוקטובר.

רם בלניקוב: זה במחירי 2008 ולא 2009.

אבישי ברוורמן: היו פה כמה נעלמים.

רם בלניקוב: אני אשמח לענות על השאלות לגבי הנעלמים.

רם בלניקוב: כמובן שאין שום הגדלה של התקציב ככל שידוע לי, ויש לי די סמכות בעניין הזה, מעבר ל-1.7%.

רם בלניקוב: אני לא יודע איך נולד הברווז הזה, אבל לא שמעתי אותו כאן בפעם הראשונה.

רם בלניקוב: מישהו הוליד ברווז וזה לא נכון.

ראובן ריבלין: ההתחייבויות לעתיד לא נכללות ב-1.7%?

סטס מיסז'ניקוב: אלה הקופסאות.

אבשלום וילן: כבר שלוש שנים משחקים עם הקופסאות.

רם בלניקוב: אין קופסאות.

חיים אורון: יש הרשאה להתחייב.

חיים אורון: אנחנו הולכים לאשר עוד מעט תקציב לכביש ליד כפר-סבא והם הבטיחו לצבא 1.2 מיליארד שקל כמו לכביש.

רם בלניקוב: לכביש אתם הולכים לאשר למעלה מ-2 מיליארד.

חיים אורון: ואתם אישרתם לצבא גם הרשאה להתחייב.

סמדר אלחנני: על ההרשאה להתחייב אין 1.7%.

חיים אורון: אבל הרשאה להתחייב לספקים בכסף השנה היא פעולה בנקאית.

ראובן ריבלין: כמו ערבות מדינה.

סטס מיסז'ניקוב: במצטבר זה מגיע למעבר ל-1.7%, לא?

רם בלניקוב: לא.

חיים אורון: הוא יביא את זה בתור טייס אוטומטי בשנה הבאה.

סמדר אלחנני: הרשאה להתחייב מכל השנים הקודמות נכנסת השנה בחלקה.

סמדר אלחנני: תקראו את מה שכתבתי.

רם בלניקוב: נקדיש כמה זמן שתרצו לדיוני התקציב ואני באופן אישי אהיה פה כמה זמן שתרצה.

רם בלניקוב: אגב, אם תרצה אני אצטרף לדיון בשבוע הבא בנושא רשות השידור, אני מטפל בזה באופן אישי.

רם בלניקוב: לא תהיה שום בעיה מבחינת הנגישות שלכם אל אגף תקציבים בדיוני התקציב.

רם בלניקוב: זאת הבטחה שלי.

רם בלניקוב: התקציב המותר לשנת 2009 במחירי 2008 הוא 236.3 מיליארד שקלים.

רם בלניקוב: זה התקציב הרלוונטי לצורכי ההוצאה והוא לא כולל אשראי והחזר חובות.

רם בלניקוב: הוא רלוונטי למגבלת ההוצאה ואין על ידו שום קופסה.

רם בלניקוב: זה התקציב והוא גלוי.

רם בלניקוב: יש פה טיפול בארבעה סיווגים חשובים בתקציב: 1.

רם בלניקוב: שירותי חברה וגמלאות.

רם בלניקוב: 2.

רם בלניקוב: חינוך והשכלה גבוהה.

רם בלניקוב: 3.

רם בלניקוב: ביטחון.

רם בלניקוב: 4.

רם בלניקוב: השקעות בענפי משק.

רם בלניקוב: בארבעת הסיווגים הללו יש גידול משמעותי ברמת ההוצאה.

רם בלניקוב: לשירותי חברה וגמלאות כמעט 3 מיליארד תוספת.

רם בלניקוב: חינוך והשכלה גבוהה – כ-2.5 מיליארד תוספת.

רם בלניקוב: ההשכלה הגבוהה מתוך זה היא כ-6 מיליארד וכרגע עוד לא בא לידי ביטוי הסכם חדש.

רם בלניקוב: היה לנו הסכם ביום ראשון שרצינו למסמך אותו אבל הם אמרו:

רם בלניקוב: אנחנו לא ממסמכים, והלכו.

רם בלניקוב: ביטחון – גידול של כ-1.5 מיליארד שקלים.

רם בלניקוב: השקעות בענפי המשק – גידול של 1.3 מיליארד שקלים.

רם בלניקוב: יעד העל הוא עידוד הצמיחה תוך צמצום פערים ואני רוצה להראות איך התקציב גם מעודד צמיחה וגם מעודד את צמצום הפערים.

רם בלניקוב: ראשית, מבחינת עידוד הצמיחה הקצאת המשאבים הישירה – יש גידול בהיקף ההשקעה במרכיבי פונקציית ייצור בתשתיות הפיזיות, מ-11 מיליארד שקלים תוספת של כ-1.5 מיליארד שקלים, גידול של כ-22%.

רם בלניקוב: בהון האנושי כ-37 מיליארד, תוספת של כ-2 מיליארד, גידול של 6.6%.

חיים אורון: מה ההבדל בין הון אנושי לחינוך?

רם בלניקוב: הרוב זה לחינוך, יש פה תקציב להכשרה גם בתמ"ת וגם ברווחה.

רם בלניקוב: אלה מיונים כלכליים, לא מיונים של משרדים.

סטס מיסז'ניקוב: האם אלה השקעות בענפי המשק?

רם בלניקוב: לא, תכף נגיע לזה.

רם בלניקוב: יש לנו השקעה ישירה בתשתיות פיזיות.

סטס מיסז'ניקוב: זה מעבר לארבעת הסעיפים שהיו בעמוד הקודם?

רם בלניקוב: לא, זה חתך שונה.

רם בלניקוב: יש השקעה ישירה בתשתיות פיזיות וכאן שמנו מצגת של שלוש שנים – מ-2007 עד 2009.

רם בלניקוב: תשתיות פיזיות הן דבר תומך צמיחה משמעותי ומהיקף של 8.6 מיליארד שקלים אנחנו מגיעים לכמעט 11 מיליארד שקלים.

רם בלניקוב: בתחבורה יש גידול מ-6.4 מיליארד ל-8 מיליארד.

רם בלניקוב: בשיכון אין שינוי רב.

רם בלניקוב: במים יש גידול דרמטי.

רם בלניקוב: בתיירות גידול של כ-20% לרבות החינוך.

רם בלניקוב: זה מראה איך התקציב תומך באמצעים האלה.

אבשלום וילן: התיירות, לפי המספרים שמוצגים פה, הם 3 מיליון.

אבשלום וילן: אולי מ-2007 יש גידול של 20%.

רם בלניקוב: התיירות קיבלה תקציב הרשאה להתחייב משמעותי לבניית בתי מלון אבל זה תקציב שיבשיל במשך הרבה שנים כי לוקח זמן לבנות בתי מלון.

רם בלניקוב: על רקע הגידול בתיירות ניכר מחסור בבתי מלון.

רם בלניקוב: השקעה ישירה בהון האנושי – בין החינוך לבין ההשכלה הגבוהה לבין התעסוקה לבין העלייה והקליטה.

רם בלניקוב: מהיקף של כ-34.8 מיליארד בשנה שעברה ו-1.8 מיליארד פחות בשנה שקדמה לה, להיקף של למעלה מ-37 מיליארד שקלים בשנת 2009.

רם בלניקוב: את רוב הגידול ניתן לזקוף לרפורמת אופק חדש.

רם בלניקוב: רפורמות מבניות שתומכות בצמיחה – שמנו פה מבחר כמעט רנדומלי של הצעות.

רם בלניקוב: הראשונה היא בנק הדואר, השנייה היא שוק הפרסום ואם ההצעה שלנו תתקבל תהיה הוזלת תעריפים, הגדלת נגישות של מפרסמים שהיום לא יכולים להגיע לרמה ארצית, לשוק הפרסום בטלוויזיה, השלישית היא שוק הסלולר, כניסת מפעילים חדשים.

רם בלניקוב: זה אחד השווקים הפחות תחרותיים בענף התקשורת.

רם בלניקוב: יש עידוד תחרות בתחבורה הציבורית וייעול השירות בנמלים.

רם בלניקוב: ההחלטה שלנו לא קשורה להסכמי העבודה והעיצומים שננקטים לא מובנים לנו לחלוטין.

רם בלניקוב: בין ההחלטה של הממשלה לבין הסכם הנמלים בשנת 2005 אין שום קשר וגם טרחנו להכניס את זה כסעיף בהחלטה.

שלי יחימוביץ': איפה זה עומד עכשיו?

שלי יחימוביץ': אתה מדבר על מודל ה-LAND LORD, מה הסיכום בממשלה?

רם בלניקוב: הממשלה אישרה אותו והוסיפה את סעיף 10 להחלטה שלה, שמבהיר שאין בהחלטה הזאת כדי לעשות שינוי כלשהו בהסכם הנמלים משנת 2005.

רם בלניקוב: יש לנו גם חוות דעת משפטיות.

רם בלניקוב: צצו בעיות בנושא שמירה כי בחיפה, למשל, חברת הנמל נותנת שמירה עבור גורמים נוספים כמו מספנות ישראל וכיוצא בזה, ולכן צריך לוודא שחברת נמלי ישראל תתן את זה כדי שהשירות יהיה שוויוני.

רם בלניקוב: אלה כל מיני דברים שבינם לבין העובדים אין קשר.

שלי יחימוביץ': זה מאד לא מדויק, אבל נדבר על זה בהמשך.

אורית נוקד: לגבי הגברת הצמיחה בנושא עידוד התחרות בתחבורה הציבורית – איך זה מתיישב עם היעד, שהגדרת אותו כיעד משולב – הגברת צמיחה והקטנת פערים – אם נשארה בעינה ההחלטה להעלות את מחירי התחבורה הציבורית.

רם בלניקוב: העלאת המחירים בתחבורה הציבורית, להבדיל מצעדים אחרים שתומכים במה שאמרתי, לא תומכת בזה.

רם בלניקוב: זה צריך להיאמר ביושר.

רם בלניקוב: אני לא מצליח לעשות את כל הצעדים האופטימליים ואני אומר את זה ביושר.

ניסן סלומינסקי: התחרות בתחבורה תמשיך?

רם בלניקוב: אנחנו רוצים להרחיב אותה.

ניסן סלומינסקי: שמענו שיש הסכמות על כך שלא יקדמו אותה.

רם בלניקוב: אין שום הסכמה כזאת עם אגף התקציבים ואם אתה שואל על הסכמות אחרות, אני לא הכתובת.

רם בלניקוב: עדיפות לאומית לפריפריה – יש שינוי באיזורי תעשיה, מיקוד יתרון לגודל באיזורי תעשיה מרחביים, שינוי השיטה שבה כל ראש רשות עולה לרגל בפני יזמים, לפעמים אפילו משפיל את עצמו על מנת שישקיעו אצלו.

רם בלניקוב: חלוקת ההכנסות מתוך איזורי התעשיה הללו למספר רשויות.

רם בלניקוב: מיצוי יתרון יחסי בנושא אנרגיות מתחדשות.

רם בלניקוב: הפיכת הנגב והערבה למרכז בנושא אנרגיות מתחדשות.

רם בלניקוב: בנושא התחבורה – הגברת הנגישות באמצעות כבישים ומערכות הסעות המונים.

רם בלניקוב: אנחנו רוצים לבנות מערכת הסעת המונים לכרמיאל, לנצרת ולבאר-שבע.

רם בלניקוב: כבישים 31 ו-40 בנגב.

רם בלניקוב: תשתיות מים – הבאה למצב שבו מים לא יהוו גורם ייצור בערבה, דבר שימנע התיישבות וחקלאות על ידי חיבור הערבה לרשת הארצית.

רם בלניקוב: היום הם קודחים וקשה להגדיל היום את מספר החקלאים מטעמים של מחסור במים באיזור כי הקידוחים הללו הם כמו לקדוח באותה גיגית.

רם בלניקוב: אתה קודח במקום א' וזה על חשבון מקום ב'.

ראובן ריבלין: מה לגבי השקעות בהתפלה?

רם בלניקוב: יש תכנית רב שנתית.

ראובן ריבלין: לפי התכנית יש קיצוץ בתכנית הרב שנתית.

ראובן ריבלין: בעניין הרכבת, למשל, יש קיצוץ.

רם בלניקוב: הרגע הראיתי לכם שיש רק תוספות בתחבורה ואין שום קיצוץ ברכבת.

רם בלניקוב: הממשלה אישרה לפני כחמש שנים תכנית רב שנתית בהיקף של 20 מיליארד.

ניסן סלומינסקי: 24 מיליארד.

רם בלניקוב: התכנית הראשונית היתה 20 מיליארד.

רם בלניקוב: לימים מצאו שהרכבת עובדת בהיקפים אחרים לגמרי ואז החליטה הממשלה לאשר גידול בתקציב ל-29.7 מיליארד, שמורכב משני חלקים – עד 24 מיליארד זה הכרה בהתייקרויות והיתר תוספת תקציב שנקבעה על ידי עובדות בשטח, באופן מקומם בעיניי.

רם בלניקוב: זה היה באוגוסט שעבר.

רם בלניקוב: כעבור מספר חודשים, כשנכנסתי לתפקידי והתחלתי לשאול שאלות, התברר שהרכבת עובדת בהיקף של כ-34 מיליארד שקלים והיה צורך להתאים את ההחלטות ואת התקציב לעבודות שלה.

רם בלניקוב: זה מה שהתברר ולכן לא היה שום קיצוץ אלא היתה תוספת.

אבשלום וילן: בשורה התחתונה, תהיה רכבת לאילת?

אבשלום וילן: כשביבי היה שר אוצר הוא הבטיח לנו רכבת לאילת.

ראובן ריבלין: הרכבת לירושלים היא גם שערוריה.

ראובן ריבלין: בזבוז תשתיות.

רם בלניקוב: הרכבת לירושלים התחילה כפרויקט של 2.8 מיליארד שקלים.

רם בלניקוב: נכון להיום הוא יעלה לפחות 6 מיליארד.

ראובן ריבלין: כמה הוצא עד היום?

רם בלניקוב: כמיליארד.

רם בלניקוב: אני חושב שמבחינה ציבורית זה דבר לא תקין ולא סביר.

רם בלניקוב: צריך לעצור, להסתכל ולהביא את זה למקבלי ההחלטות פעם נוספת.

שלמה מולה: למה לא עשיתם את זה לפני כן?

רם בלניקוב: כשאתה מגלה שיש כזאת חריגה והיה קשה לגלות שיש כזאת חריגה, האחריות על כל פקיד ואפילו על נבחר ציבור היא לשאול מה קורה פה, לעצור ולחשוב מהטעם הפשוט – ה-4 מיליארד שקלים הללו באים על חשבון מקומות אחרים ודברים אחרים.

ראובן ריבלין: למעלה מ-1.3 מיליארד הוצאו על הפרויקט הזה.

אבשלום וילן: המים לערבה יגיעו ממי שפדן?

רם בלניקוב: זה מתחבר למערכת הארצית.

רם בלניקוב: השפדן הולך בעיקר לנגב המערבי.

רם בלניקוב: מים מותפלים – כרגע התכניות שבצנרת הם ל-600-700 מיליון קוב וזה אמור להביא אותנו למצב שבו לא יהיה מחסור במים.

רם בלניקוב: זאת ההערכה שלנו.

רם בלניקוב: גידול בהשקעה החברתית בדרך לצמצום פערים – ההשקעה בחינוך ובהשכלה גבוהה גדלה ב-2.3 מיליארד, שהם 6.8% גידול.

רם בלניקוב: השקעה ברווחה ובקצבאות – תוספת של 1.8 מיליארד שקלים, שהם כ-5.5% לרמה של 34 מיליארד שקלים.

רם בלניקוב: השקעה בבריאות – תוספת של כ-400 מיליון שקלים, שהם כ-3%.

רם בלניקוב: צעדים לצמצום הפערים החברתיים בתקציב 2009 – חילקנו את זה לפי אוכלוסיות יעד.

רם בלניקוב: קשישים וניצולי שואה, ילדים ונוער בסיכון ואמהות עובדות.

רם בלניקוב: יש טיפול בפריסה ארצית של תכנית הוראות לתעסוקה, שאם היא תתקיים היא תביא להקטנת תכולת העוני ולפריצת מעגל העוני הבין-דורי באמצעות שילוב בתעסוקה.

רם בלניקוב: יש החלטה על תקן דיפרנציאלי פר תלמיד, שהיא החלטה די תקדימית ודרמטית.

רם בלניקוב: הכוונה היא להסטת שעות לימוד בחינוך היסודי וחלוקתן על פי מדד המבטא את החסך החינוכי של התלמיד.

רם בלניקוב: מדובר ב-80 אלף שעות לימוד, הסטה של 360 מיליון שקלים.

רם בלניקוב: תוספת שעות לבתי הספר העל יסודיים תבוצע על פי מדד טיפוח ומדד הטיפוח הופך להיות קריטריון משמעותי יותר בחלוקת שעות הלימוד תוך העדפת מוסדות חינוך באיזורים חלשים.

רם בלניקוב: הפריפריה – עקרונות יסוד כלכליים לתכנית הזאת.

רם בלניקוב: העקרון הראשון שהוא עקרון ערכי אומר שמדינת ישראל וכלכלתה זקוקות לפיתוח הפריפריה לא פחות ממה שהפריפריה זקוקה לפיתוח.

רם בלניקוב: זה בעינינו שינוי קונספט.

רם בלניקוב: עד עכשיו היה פה מין מצב של כאילו מסכנות, שאנחנו עושים טובה, ואני אומר את הדברים במרכאות ובזהירות.

שלי יחימוביץ': ברור מה שאתה אומר.

שלי יחימוביץ': מדובר באינטרס של המדינה.

אורית נוקד: תמיד אמרו את זה ולא יישמו את זה.

רם בלניקוב: אנחנו חושבים שזה נכון כלכלית.

רם בלניקוב: אנחנו חושבים שזה לא פחות חשוב למדינה מכפי שזה חשוב לפריפריה.

רם בלניקוב: הפטרוניות של הממסד כלפי הפריפריה ראוי שתיעקר מהשורש לא רק מטעמים של ערכים חברתיים אלא גם מטעמים של ערכים כלכליים, שהם לא בהכרח מגונים.

רם בלניקוב: בפריפריה יש כשלי שוק, יש אי שוויון בפוטנציאל ההזדמנויות, דבר שמהווה חסם לצמיחה.

רם בלניקוב: הפיתוח שלה הוא ניצול מיטבי של המשאבים הלאומיים והוא הקטנת התלות של האוכלוסיה ושל האיזור בממשלה וב"טוב ליבה".

רם בלניקוב: מימוש המהלכים שלנו בתחום הזה ייעשה על בסיס העקרונות הבאים: ראשית, שינוי סדרי העדיפויות הלאומיים תוך כדי עמידה ביעדים הפיסקליים.

רם בלניקוב: אנחנו לא מציעים לפרוץ אותם, לא להמציא קופסאות כאלה ואחרות אלא להסיט משאבים ולשנות את סדרי העדיפויות.

רם בלניקוב: אנחנו מציעים להגדיר פריפריה גאוגרפית על פי מדד שהלמ"ס פיתח לאחרונה.

אבישי ברוורמן: תמיד עולה הנקודה שפריפריה היא ברובה גאוגרפית אבל בחלקה היא פריפריה חברתית.

אבישי ברוורמן: איך אתה מתייחס לזה?

רם בלניקוב: התכנית הזאת לא דורסת תכניות אחרות.

רם בלניקוב: אני לא מציע לעשות קיצוצים בפריפריה, אבל אני מציע לקחת חלק מתשלומי הארנונה שהממשלה משלמת ולא שילמה עד לפני 10-12 שנים לרשויות ובכשליש מהם להקים קרן במשרד הפנים שתופנה לפריפריה.

רם בלניקוב: הממשלה יושבת בעיקר בתל-אביב ובערים נוספות, דבר שמביא להכנסות של הממשלה ושל חברות הבת שלה.

רם בלניקוב: זה שהחליטו לשים את חברת החשמל בעיר מסוימת לא אומר שהעיר הזאת צריכה שיהיה לה יתרון על פני ערים אחרות כי רמת הארנונה שחברת החשמל משלמת היא פנומנלית וקל לקחת ממנה.

רם בלניקוב: לשאלתך, לילד שנולד ברמלה יש יתרון פוטנציאלי על פני ילד שנולד בלקייה ואנחנו חושבים שהפריפריה הגאוגרפית יש בה סכנה חברתית קשה ביותר.

רם בלניקוב: היא לא באה לטפל בכל הבעיות של המדינה אלא בבעיה הזאת.

רם בלניקוב: אם בלוד יש בעיות, צריך לטפל בהן באמצעים אחרים ואכן מטפלים.

רם בלניקוב: התכנית הזאת היא הוליסטית, היא אינטגרטיבית.

רם בלניקוב: היא מטפלת בכלל משרדי הממשלה והיא טעונה עוד השלמות.

שלי יחימוביץ': היא נקודתית לכל יישוב?

שלי יחימוביץ': ביישובים מבוססים בצפון ובדרום לא יהיה עידוד מהסוג הזה?

רם בלניקוב: לא, הם לא זקוקים לזה, אם כי, אם את רוצה לעשות את הפריפריה חזקה את רוצה שהאוכלוסיה החזקה תרד לפריפריה ולכן אסור לגנות את התושבים החזקים בפריפריה.

רם בלניקוב: בתכנית הזאת יש הצבת יעדים כמותיים ומדידים, שימדדו לאורך זמן.

רם בלניקוב: התכנית מבוססת על שני עקרונות – זרמים ועוגנים.

רם בלניקוב: זרמים פירושו הסטת תקציבים ועוגנים פירושו יצירת עוגנים כאלה ואחרים.

רם בלניקוב: מבחינת הזרמים יש פה זרם גם בתחום משאבי החינוך, גם בארנונה הממשלתית ואפשר לראות שזה בהיקף של למעלה ממיליארד שקלים.

רם בלניקוב: מבחינת העוגנים יש פה תכנית רב שנתית בהיקף של למעלה מ-20 מיליארד שקלים, שהנדבך המרכזי שלה הוא הורדת בסיסי צה"ל לנגב.

רם בלניקוב: אנחנו לא מסתפקים בעיר הבה"דים ואנחנו רוצים שתרד לשם קהילת המודיעין, מרכז התקשוב וכיוצא באלה.

רם בלניקוב: חלק גדול מתעשיית ההיי-טק והסטרט-אפים צמחה סביב המקומות האלה והאנשים שעובדים ומשרתים שם.

יצחק בן ישראל: אתה מוכן להסביר שוב מה זה זרמים?

רם בלניקוב: הסטה מתקציבים שמיועדים למרכז לטובת תקציבים שמיועדים לפריפריה.

רם בלניקוב: העמדת פחות משאבים למקומות חזקים.

יצחק בן ישראל: כשאתה כותב הסטת משאבי חינוך – 450 מיליון שקל.

רם בלניקוב: זה התקן הדיפרנציאלי.

יצחק בן ישראל: אתה מדבר על 450 מיליון שקלים שיילקחו מתוך החינוך?

רם בלניקוב: כן.

רם בלניקוב: יצירת אפליה לטובת הפריפריה על חשבון המרכז.

חיים אורון: זה תלוי בהחלטות ולכן ההחלטות לא יתקבלו, למרות שאני שרמי ואני תומכים.

רם בלניקוב: אין בעיה.

רם בלניקוב: אנחנו נמשיך לדבר פריפריה ונעשה מרכז.

ראובן ריבלין: לא יהיה לך רוב.

חיים אורון: זה לא שהזניחו כי הבינו שיש כשל שוק אלא שהכוח של המרכז יותר חזק.

חיים אורון: יתברר שילד בבאר-שבע מקבל מהמדינה פחות מילד בתל-אביב, לא מהעירייה.

רם בלניקוב: תודה לכם, אני סיימתי.

אבישי ברוורמן: תודה רבה לרמי.

אבישי ברוורמן: אנחנו פותחים את הנושא לדיון.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת אורון, בבקשה.

חיים אורון: תקציב 2009 הוא בגודל של תקציב 2008.

חיים אורון: היה 1.5, הוסיפו 1.7 ולדעתי מישהו גילה את ההפרש ואז הוא עשה דבר לא בסדר, כי הוא עומד בניגוד להבטחה של שרי האוצר לוועדה.

חיים אורון: הוא מכניס 300 מיליון שקל בעמוד ט' למחליטים של ההתנתקות לתוך התקציב.

חיים אורון: היתה התחייבות מוחלטת של ביבי – כך אריק שרון קיבל את הרוב להתנתקות – שכל הוצאת ההתנתקות היא מחוץ לתקציב.

חיים אורון: אתם מכניסים פה היום 300 מיליון שקל הוצאות התנתקות, שלדעתי יהיו יותר גדולות, לתוך התקציב.

חיים אורון: כלומר, הן מתחרות על כל הדברים שדובר פה.

חיים אורון: היתה החלטה ברורה ויש על זה מכתבים, שהוצאות ההתנתקות הן מעבר לתקציב ולא על חשבונו.

חיים אורון: אם מוסיפים את 300 מיליון השקלים הללו מדובר בתקציב זהה לתקציב השנה שעברה.

חיים אורון: אני לא רוצה לפתוח את הוויכוח על כל המספרים – זה אפילו לא 1.7, זה אפילו לא 2.5 וזה אפילו לא שום מספר אחר שהיה.

חיים אורון: זה התקציב של השנה שעברה ועל זה נתווכח עוד הרבה.

סטס מיסז'ניקוב: זה במושגי 2008.

חיים אורון: זה לא משנה.

חיים אורון: המדדים שהוא לא עשה לא משנים את הגודל.

חיים אורון: הם כוללים התייקרויות ודברים כאלה, דולריות ואחרות.

חיים אורון: זה לא משנה את הגודל.

חיים אורון: זה אותו נפח אבל במונחים ריאליים.

חיים אורון: לכן, ההוצאה התקציבית ב-2009 מתוכננת להיות זהה ממש להוצאה ב-2008 אחרי כל הצעקות שצעקו.

חיים אורון: יש לי סימפטיה עצומה למילה תוך.

חיים אורון: צמיחה תוך צמצום פערים, כי בית היוצר שלה בשומר הצעיר.

חיים אורון: כשמאיר יערי לא ידע לפתור איזושהי בעיה הוא היה אומר: שותפות תוך עצמאות.

חיים אורון: המילה הזאת טובה, אבל השאלה הגדולה היא איך האיזון בין שני המרכיבים הללו – צמיחה תוך צמצום פערים, מבטא את המדיניות?

חיים אורון: אני מאד תומך בקווים הגדולים של ההצעה שלך ואני חושב שהיא ממש חשובה לצמצום הפער עם הפריפריה.

רם בלניקוב: היית מעדיף שיישאר רק צמיחה?

חיים אורון: לא, אבל אני רוצה לתת לזה את המשקל האמיתי של המילים.

רם בלניקוב: נתתי לך דוגמאות ואני אשמח להרחיב.

חיים אורון: גם בתכנית הפריפריה וגם בחינוך הדיבר הראשון והשני הם תוך מדיניות פיסקלית אחראית.

חיים אורון: אני לא מצליח להבין למה לפני שנתיים ולפני שלוש שנים היתה מדיניות פיסקלית אחראית שגרמה להישגים שקיימים עד עכשיו, אבל כל שנה הגדילו אותה בשמות אחרים.

חיים אורון: עכשיו אתם מתעקשים, יוצרים לחצים ועושים בממשלה כאילו החלטה בין העדפה ביטחונית לבין העדפה לא ביטחונית ובסוף עושים את הסיבון, שממנו צמח העניין שלא היה ברור בעיתונות.

חיים אורון: מערכת הביטחון קיבלה את מה שהיא קיבלה, פחות או יותר, חלק בהרשאה להתחייב, חלק בתקציב וחלק בתקציב של השנה הבאה והם ממשיכים בתכנית שלהם לפי דוח ברודט.

חיים אורון: גם קיימו את דוח ברודט, גם לא מקיימים את דוח ברודט וגם יש כסף.

רם בלניקוב: אני רוצה להבהיר – מערכת הביטחון דחתה, כמו בשנה שעברה, 1.3 מיליארד שקלים מ-2009 ל-2010.

רם בלניקוב: הדיון התחיל בכך שאם זה יקרה, יהיה אסון.

רם בלניקוב: אם אתה אומר שהם אמרו לך שהם מרוצים.

רם בלניקוב: ...

רם בלניקוב: אנחנו אמרנו כל הזמן שזאת עמידה בתכנית ברודט (לצערי), תוך כדי שינוי בתזרים המזומנים.

רם בלניקוב: זה מה שקרה במערכת הביטחון.

חיים אורון: נתת התחייבות שבשנה הבאה תמלא את הפער, אני לא יודע מאיפה.

רם בלניקוב: לא נתתי התחייבות כזאת.

חיים אורון: כך התפרסם.

חיים אורון: הייתי בעד קיצוץ של מיליארד שקלים בתקציב מערכת הביטחון למרות דוח ברודט כי אני לא רואה איך אתה סוגר את העסק אחרת.

חיים אורון: כרגע יש להם תזרים, הם יכולים לעשות הרשאה להתחייב, הם ממשיכים את התכנית ויש התחייבות של הממשלה.

חיים אורון: בשנה הבאה הם יגידו שצריך לכסות את כל הפערים משנה קודמת.

אבישי ברוורמן: זה כאילו אין תקציב רב שנתי שאין.

חיים אורון: יש פה גידול של 8 מיליארד שקל.

חיים אורון: מאיפה הם באו?

חיים אורון: רק כשנראה מהיכן הם באו ולאן הם מוצאים, אפשר יהיה לראות באמת מה הם סדרי העדיפויות.

חיים אורון: יש קיצוץ פלט אבל הוא זניח לסכום הזה.

חיים אורון: אולי יש ירידה בתשלומי החזרי חובות.

חיים אורון: מה המקורות של ה-8 מיליארד שקלים האלה?

רם בלניקוב: תוכלו לראות הכל.

אבישי ברוורמן: תודה.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת סטס, בבקשה.

סטס מיסז'ניקוב: רמי, אתה די קוסם.

סטס מיסז'ניקוב: אם הצלחת להעביר את התקציב הזה בממשלה למרות ששני השותפים הקואליציוניים התנגדו פה אחד זה מעשה קוסמות.

סטס מיסז'ניקוב: כנראה הבנת את הדינמיקה שמתרחשת פה בכנסת, שאף אחד לא רוצה להתפזר בכוח, ולכן התקציב עבר.

שלמה מולה: אולי התקציב טוב?

ראובן ריבלין: אם תסביר לי אותו, אני אצביע בעדו.

סטס מיסז'ניקוב: תקציב מעולה, הוא גם יעבור מהר מאד.

סטס מיסז'ניקוב: אני מסיר את הכובע על כך שבקטע של הוצאה ציבורית שמרת על המסגרת של 1.7.

סטס מיסז'ניקוב: הגישה שלי מנוגדת לגישתו של יושב ראש הוועדה, אבל בשבילי זה סתם מספר.

סטס מיסז'ניקוב: לא היה שום דיון ציבורי לגבי 1.7 ולגבי 2.5.

סטס מיסז'ניקוב: התוספות של 2 מיליארד שקל, אף אחד מאיתנו לא יודע לאיזו מטרה הן יילכו.

סטס מיסז'ניקוב: זה הוויכוח ביני לבינך, אבישי, כי אם היו אומרים לי שיש סדרי עדיפויות בממשלה, שאף אחד מאיתנו לא יודע מה הן, ו-2 מיליארד שקלים הולכים ל-א', ב' או ג', על חשבון דברים אחרים, יכול להיות שהייתי אומר שצריך להגדיל את ההוצאה הציבורית ל-2.5 בלי שום ויכוח.

אבישי ברוורמן: 2 מיליארד שקל חייבים להיות צבועים בהמלצה לשלושה-ארבעה דברים ולא להיות לכופתאות לכל דבר.

סטס מיסז'ניקוב: אני מסכים איתך, אבל אין לממשלה סדרי עדיפויות.

סטס מיסז'ניקוב: מתוך מה שקראתי ומתוך המצגת שהכנת אני לא רואה סדרי עדיפויות חוץ מססמאות – פריפריה, עידוד ההון האנושי וכך הלאה.

סטס מיסז'ניקוב: לפני כמה שבועות הייתי בוועדת העלייה והקליטה שם נאמר ש-75 אלף אנשים שנקלטו במדינת ישראל מאז שנת 90' עדיין נמצאים ללא בית.

סטס מיסז'ניקוב: הם הומלסים.

סטס מיסז'ניקוב: הייתי מצפה מהשר בוים לדפוק על השולחן, להצביע נגד התקציב ולומר שעד שהם לא ישוכנו ועד שלא יהיה להם בית, הוא לא מצביע על התקציב.

סטס מיסז'ניקוב: הייתי מצפה מכל שר לדפוק על השולחן ולהגיד שלא ייתכן שאדם יחכה לבית 18 שנה.

אבישי ברוורמן: אתה תהיה שר, כנראה, ונראה כמה תדפוק על השולחן.

סטס מיסז'ניקוב: כמו ג'ומס גם אני הייתי רוצה לדעת האם בהוצאה ציבורית של 1.7, שאני תומך בה, מוסיפים 4.5 מיליארד שקל לתקציב 2009 ועם כל התוספות, בלי ההתחייבויות, מאיפה לוקחים עוד 4 מיליארד?

סטס מיסז'ניקוב: מאיפה מקצצים?

סטס מיסז'ניקוב: רשום רק לאן מוסיפים, אבל מאיפה לוקחים?

סטס מיסז'ניקוב: דיברת על חמישה יעדים.

סטס מיסז'ניקוב: אם אתה מדבר על מדיניות פיסקלית אחראית לגבי 1.7 אני בעד ואני תומך בשתי ידיי.

סטס מיסז'ניקוב: לפחות כלפי חוץ אנחנו נראים מצוין, אנחנו שומרים על עקביות, אבל כלפי פנים אף אחד לא מאמין בממשלה הזאת.

סטס מיסז'ניקוב: מדיניות פיסקלית אחראית צריכה להיות גם אד-הוק.

סטס מיסז'ניקוב: יש עכשיו ויכוח ציבורי לגבי שער הדולר ולחצים אינפלציוניים, רק הנגיד עושה מדיניות מוניטרית ונלחם בשתי התופעות האלה בהצלחה כזאת או אחרת, אבל אין שום תמיכה מצד הממשלה לגבי המדיניות הפיסקלית.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא יודע מה זה מדיניות פיסקלית אחראית.

סטס מיסז'ניקוב: הממשלה צריכה לא רק לדבר בססמאות אלא להראות מה זה מדיניות פיסקלית במשברים שהם אד-הוק.

סטס מיסז'ניקוב: השקעה בהון הפיזי – אני לא יודע מה הססמה הזאת אומרת.

סטס מיסז'ניקוב: ב-31 ביולי, היום האחרון למושב הכנסת, ניסיתי להעביר חוק בתור יושב ראש השדולה לעסקים קטנים ובינוניים להכיר בלימודים אקדמיים של עצמאים לצורך שיפור במה שהם עושים – העסקים הקטנים הם מנוע הצמיחה של המשק – ושר האוצר מפיל את החוק, על איזו השקעה בהון האנושי אנחנו מדברים?

סטס מיסז'ניקוב: אפשר לדבר גבוהה גבוהה אבל כאשר מגיעים לרזולוציה של הצעת חוק, שתומכת בהון האנושי, מפילים אותה.

סטס מיסז'ניקוב: חיזוק הפריפריה – זה נשמע מצוין.

סטס מיסז'ניקוב: כולם מדברים על פריפריה ואני מקווה מאד שהיא לא תקרוס מכל הדיבורים האלה.

אבישי ברוורמן: יצחק בן-אהרון, בטקס שבו הוא קיבל דוקטור כבוד באוניברסיטת בן-גוריון, אמר:

אבישי ברוורמן: הגיע הזמן שנפסיק לדבר על חזון הנגב, נעביר את החזון לתל-אביב ואת האפרוריות לנגב לביצוע.

סטס מיסז'ניקוב: הגדלת שיעור התעסוקה – התבשרנו שאנחנו מאשרים כל מיני תוספות למס הכנסה שלילי, אבל זה יופעל רק בשנת 2010 ולא ב-2009 כפי שתוכנן.

סטס מיסז'ניקוב: הוצאנו את כל האנשים מעל גיל ארבעים מהוראות תעסוקה, איך אתם מציגים שיפורים ענקיים מעבר לגיל ארבעים?

סטס מיסז'ניקוב: יש פה לקונה.

סטס מיסז'ניקוב: עידוד תחרות ושיפור הפריון – אם מגבירים תחרות בין חברות ההיסעים, שלא נרוץ אחרי מה שלא קיים ובינתיים נשמיד את הקיים.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: אמנון כהן, בבקשה.

אמנון כהן: אדוני היושב ראש, לא ניכנס לנבכי הפרטים בדוח התקציב, אבל רציתי לשאול את רם על כל נושא הדיור במדינת ישראל.

אמנון כהן: הוא לא נלקח כאן בחשבון בנוגע לבנייה ולהפשרות קרקע.

אמנון כהן: אנחנו רואים שאין דירות.

אמנון כהן: סטס דיבר על הזכאים לדיור ציבורי, אבל לעם ישראל אין היום דירות לקנייה ובגלל זה שכר הדירה מאד גבוה כאשר הדולר בשפל ולכן אנחנו מגיעים למצב שבו זוגות צעירים אין להם דירות לרכוש והם גם לא יכולים לשכור דירות.

אמנון כהן: שכר הדירה במקום הכי מוזנח עולה כ-3,000 שקל בגלל שאין דירות.

אמנון כהן: מצד אחד יש הרבה קרקע שאנחנו לא משווקים וכתוצאה מכך יש התייקרויות, מצד שני אנחנו רואים השתלטות של הקרקע של מדינת ישראל, שלא מטפלים בה.

אמנון כהן: לא ראיתי שום ביטוי לנושא הזה והייתי רוצה שתתנו עליו את הדעת.

אמנון כהן: אני אעלה את הנושא הזה גם בדיון עם שר השיכון.

אמנון כהן: אני זועק מהשטח ואני יודע שגם במגזר החרדי חסרות לפחות 40 אלף יחידות דיור.

אמנון כהן: גם חיילים משוחררים, שצריך לתת להם איזושהי הטבה, שיזכו לבית ראשון במדינת ישראל.

אמנון כהן: לא ראיתי שום פרוגרמה בנושא הזה.

אמנון כהן: התנגדנו, כמובן, לתקציב המדינה ויש לנו הרבה מאד הערות.

אמנון כהן: אני מקווה שבדיונים נגיע להבנות ונתקן את העוול שמוצג כאן.

אבישי ברוורמן: תודה.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת ריבלין, בבקשה.

ראובן ריבלין: אדוני היושב ראש, התקציב הכי יפה בעולם לא יכול לתת יותר ממה שיש לו ומה שיש לו אנחנו רואים.

ראובן ריבלין: אני מבקש ממך בתחינה ובתחנון, הממונה על התקציבים, שלא תהפוך להיות פוליטיקאי ותאמר דברים שלא בטוח שאתה מאמין בהם.

ראובן ריבלין: התקציב שאתה מבקש את עזרתנו להעביר אותו תלוי בחוק ההסדרים, שהוא גם מקור תקציבי לביצוע התקציב הזה.

ראובן ריבלין: יש עליו הרבה מחלוקות ואני אכביר מילים וגם אפרט כאשר נדון בכל סעיף וסעיף.

ראובן ריבלין: המקור לאותם חוקים שעברו בכנסת בשנה זו אינו בא כדי הגידול בתקציב לכאורה שאתה מביא לנו כאן.

ראובן ריבלין: אלה דברים ברורים.

ראובן ריבלין: הממשלה לא היתה יכולה לעמוד בפני מערכת החקיקה של הכנסת, הקואליציה לא בלמה והיום יש לך צורך במספר לא מועט של מיליארדים רק כדי לאפשר את ביצוע החוקים שהכנסת קיבלה, ושהתקציב, כפי שהוא בא כאן, אינו מאפשר ביצועם.

ראובן ריבלין: מבחינת המערכת האוצרית כמעט ולא עשיתם טעויות עד לפני שלושה-ארבעה חודשים, כשהתחלתם להתעסק בפוליטיקה לא בגלל המערכת המקצועית יותר מאשר בענייני תקציב.

ראובן ריבלין: אני מוכרח לומר שיש כאן דבר של התעלמות וגם אם תאמר לוועדה זאת את הדברים הכי קשים, היא תוכל לקבל ולנסות להתמודד איתם יותר מאשר אם תהיה פה זריית עפר בעיניים כדי להעביר תקציב שלא יוכל לעמוד במבחנים שהוא מציב לעצמו.

ראובן ריבלין: חוק התקציב יהיה כפוף לחוק ההסדרים.

ראובן ריבלין: האם עולה על דעתך שחוק ההסדרים יעבור?

ראובן ריבלין: נצא מתוך הנחה שאני וחבריי נצביע בעד חלק מחוק ההסדרים, דבר שהוא לא מתפקידנו בהיותנו באופוזיציה.

ראובן ריבלין: אני וחבריי נעמוד על כך שהריסון התקציבי הוא דבר ראשון בצורך של מדינת ישראל לנהל תקציב.

ניסן סלומינסקי: יבטלו חלק מהחוקים.

ראובן ריבלין: אני מודיע לך שכנסת זו לא תקבל ולא תעביר את כל הדרישות.

ראובן ריבלין: הזרמים, שאתה מבקש להביא בפנינו לצורך הסטת משאבים לפריפריה, יותר ממה שהיא מבקשת אותנו אנחנו צריכים לבקש ממנה, יותר ממה שהיא צריכים אותנו אנחנו צריכים אותה, כל הזרמת התקציבים האלה היא דבר הזוי מבחינת היכולת הפרלמנטרית להעביר אותה.

ראובן ריבלין: יש רשות מקומית שתוותר על התקציבים שמגיעים אליה לצורך המטרה הלאומית?

ראובן ריבלין: גם משה רבינו אמר: חדשים מקרוב באו, לא שיערום אבותיכם.

ראובן ריבלין: כך כתוב.

ראובן ריבלין: אתה לא מבין שהכנסת הזאת, במורכבות הפוליטית שלה, לא תעביר אפילו מקצת מחוק ההסדרים שאתה מדבר עליו?

ראובן ריבלין: אלה דברים שצריך לקחת בחשבון.

ראובן ריבלין: אני יודע שאתם ערים לכך.

ראובן ריבלין: ההצגה יפה ויש בה דברים רבים יפים, אבל, כפי שאמרתי, אפילו התקציב היפה ביותר לא יכול לתת יותר ממה שיש בו.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת וילן, בבקשה.

אבשלום וילן: יש פה כמה הנחות שעכשיו הן כבר החלטת ממשלה, אבל שנה אחרי שנה חוזר הריטואל הזה – הממשלה לא מחליטה.

אבשלום וילן: אגף התקציבים, שביסודו צריך לאזן את התקציב, הוא אגף גזברי, קובע מדיניות.

אבשלום וילן: יש פה בלבול מושגי.

אבשלום וילן: במקום שהממשלה תקבע מדיניות ואגף התקציבים יהיה אחראי על תזרים המזומנים ועל ההוצאה הגזברית, הסדר מתהפך.

אבשלום וילן: לדוגמה – דיברת בדבריך על האיזון האוטומטי כאשר ישנם עודפים תקציביים.

אבשלום וילן: החוב הלאומי הכולל קטן וכאשר ישנו חוסר, החוב הלאומי גדל ובצורה כזאת מאזנים.

אבשלום וילן: האם הממשלה קיימה פעם דיון רציני על זה?

אבשלום וילן: נגיד הבנק מוביל את זה יחד אתכם ולא ראיתי אף פעם החלטת ממשלה בנושא.

אבשלום וילן: טענתי בעבר שהקטנת חוב לאומי בצורה כל כך גורפת כפי שעשיתם לעומת אלטרנטיבות אחרות שיש לחברה הישראלית היא לא נכונה.

אבשלום וילן: זה חייב להיות יותר מתון ויותר משוקלל, אבל מעולם לא נערך דיון בנושא.

אבשלום וילן: באתם עם ההנחה הזאת, העברתם את זה בממשלה והשרים המכובדים מרימים ידיים ומורידים ידיים.

אבשלום וילן: נאמר פה דבר נורא – שכל שר צריך לדאוג לנתח שלו.

אבשלום וילן: סליחה, ומי דואג לנתח הכולל?

אבשלום וילן: הממשלה קיימה דיון מקרו?

רם בלניקוב: כן, התשובה היא כן.

אבשלום וילן: היה מעניין לשמוע את השרים מתבטאים בדיון בממשלה.

רם בלניקוב: הממשלה קיימה יותר מדיון אחד.

אבשלום וילן: אני עוקב אחרי דיוני הממשלה והכל פיקציה.

אבשלום וילן: מרימים שם ידיים.

אבשלום וילן: אני לא בא בטענות אליך, רמי.

אבשלום וילן: אני בא בטענות לשר האוצר.

אבשלום וילן: זאת פיקציה משום שלא נערך דיון אמיתי על המקורות, על השימושים, על היעדים.

אבשלום וילן: דנים על המספרים שאתם מביאים.

אבשלום וילן: אתם קובעים את סדרי העדיפויות וזה דבר לא תקין.

אבשלום וילן: זאת לא פעם ראשונה, זה נמשך כך לפחות עשרים שנים ומעלה, מאז שנות האינפלציה הגדולות.

אבשלום וילן: אז הגיעו למסקנה שלא ניתן לסמוך על המערכת הפוליטית, שהיא חלשה מדי וכך זה מתגלגל.

אבשלום וילן: השקעה בהון האנושי – האם אתה באמת חושב שבסכום הזה אתה מתמודד עם המשבר הקשה בהשכלה הגבוהה?

אבשלום וילן: מזה תקבל פרסי נובל בעוד 10-15 שנה בישראל או שנמשיך בתהליך ההידרדרות?

אבשלום וילן: זה נראה לי מדי להתמודד עם עוצמת הבעיה.

אבשלום וילן: תיסוף הדולר והיורו הוא תופעה כלל עולמית.

אבשלום וילן: חשבתם פעם ברצינות לעגן את המטבע הישראלי באחד משני המטבעות המובילים בעולם ובצורה כזאת אולי להתמודד?

אבשלום וילן: אני לא מציע, אבל אני שואל אם נערך דיון בנושא.

אבשלום וילן: שוק הפרסום – הייתי כמו קאטו בשנת 2000, כשהקימו את ערוץ 10 ואמרתי: מה ההוכחות שלכם לכך ששוק הפרסום יגדל?

אבשלום וילן: אתה מוביל מהפיכה בתחום התקשורת ואתה מדבר על האטה, על הקטנת הצמיחה.

אבשלום וילן: מאיפה צץ שוק הפרסום?

אבשלום וילן: אתם הולכים לטלטל את כל מערך התקשורת ותוך חודש אתם מקימים ועדה שתחליט על הפרסומות בכבלים ובלוויין.

אבשלום וילן: מה יעשו הערוצים המסחריים?

אבשלום וילן: ומה עם הערוצים הייעודיים?

אבשלום וילן: איך המערכת הזאת תתאזן?

אבשלום וילן: זהו חודש לפני החגים ולכן זה לא רציני ולא אחראי.

אבשלום וילן: אתה מבין בזה הרבה יותר ממני כי עסקת בזה הרבה מאד שנים.

רם בלניקוב: ראיתי כתבה שלך שתומכת בחלק מהדברים האלה.

אבשלום וילן: הבעיה היא שלא נערך שום דיון ציבורי ואיך אתה מאזן את המערכת?

אבשלום וילן: הכל נעשה בחשאי, בהחבא ובהסתר.

אבשלום וילן: זה לא נקרא שקיפות, אדוני הממונה.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת בן-ישראל, בבקשה.

יצחק בן ישראל: אני רוצה לפתוח בדברי שבח כפולים, פעם אחת להצגה, שהיתה מאד ברורה ובהירה.

יצחק בן ישראל: מאד ברור מה הכוונות.

יצחק בן ישראל: ההערה היחידה שלי בעניין ההצגה היא שחסר ממה מורידים.

יצחק בן ישראל: בשביל דיון התחלתי זה טוב.

יצחק בן ישראל: דבר השבח השני הוא ליעד העל.

יצחק בן ישראל: הוספת המילים: תוך צמצום הפערים, הן נושא חשוב מאין כמוהו.

יצחק בן ישראל: מכיוון שזה דיון על המקרו אני רוצה לייחד את מה שאני אומר רק לנקודה הזאת.

יצחק בן ישראל: יש לנו שני סוגי כלכלה, מה שנקרא כלכלה דואלית.

יצחק בן ישראל: ישנו שוק ההיי-טק והתחכום, שמוביל את הצמיחה, ויש שירותים ותעשיות מסורתיות.

יצחק בן ישראל: עידוד הצמיחה פירושו שוודאי לא נדכא את הקטר של המשק, של ההיי-טק, הוא יעלה.

יצחק בן ישראל: כשאנחנו אומרים תוך צמצום הפערים פירושו שאנחנו צריכים להעלות אותו יותר מאשר את שוק ההיי-טק.

יצחק בן ישראל: השאלה היא איך מעלים את זה יותר וחלק מהדברים הוצגו כאן.

יצחק בן ישראל: חלק מהדברים לא מספיק ברורים ואני חושש שהם לא ייעשו.

יצחק בן ישראל: אני רואה שיש גידול בהשקעה חברתית, חלקו בחינוך.

יצחק בן ישראל: חינוך מעלה את שני המדדים, בהנחה שהוא יהיה לכל המגזרים.

יצחק בן ישראל: אבל ברווחה ובקצבאות לא ברור לי מה הגידול.

יצחק בן ישראל: חלק מהגידול מפורט בטבלה, חלקו בנושאים שבסוף מקטינים את הפערים.

יצחק בן ישראל: אם יש השקעה בילדים, בנוער בסיכון או באמהות עובדות, זה מעלה גם את השכבות החלשות, אבל קצבאות, למשל, לא רק שהן לא מקטינות את הפערים אלא שהן מנציחות או מגדילות אותם.

יצחק בן ישראל: התמונה פה לא ברורה לי ואם הכוונה היתה שההשקעות בתחום החברה יהיו, ברובן הגדול, לאפשר להם לצמוח ובקצב יותר גבוה מאשר ההיי-טק שמושך אותנו למעלה, אני כמובן בעד זה.

אבישי ברוורמן: תודה.

אבישי ברוורמן: חברת הכנסת יחימוביץ', בבקשה.

שלי יחימוביץ': אני אתייחס למספר נושאים שלא התייחסו אליהם קודם.

שלי יחימוביץ': ראשית, עניין הטבות המס.

שלי יחימוביץ': אני לא מבינה למה במסגרת הדיונים על התקציב לא מתקיים דיון מעמיק על הטבות המס, שהן הוצאה תקציבית לכל דבר.

שלי יחימוביץ': לפי האומדן של 2008 היו הטבות במס בשיעור של 31 מיליארד שקלים.

שלי יחימוביץ': משהו בדיון על הטבות המס לקוי מיסודו מכיוון שזה מין טייס אוטומטי, לא מלשון הטייס האוטומטי שהוזכר כאן.

רם בלניקוב: זה אותו הדבר.

שלי יחימוביץ': אנחנו מחליטים על הטבת מס וזהו, שולחים אותה לדרך.

שלי יחימוביץ': שיפוי מעסיקים, מס חברות, רפורמה במס גם במגזר העסקי וגם ברמת הפרט, אבל בשום מקום אנחנו לא עוצרים ועושים צ'ק-אפ האם הטבת המס הזאת השיגה את מטרתה.

שלי יחימוביץ': בין היתר, אנחנו מעניקים הטבות בכל מה שקשור במס חברות כדי לעודד תעסוקה, אבל אף פעם לא נבדק האם זה באמת מעודד תעסוקה.

שלי יחימוביץ': באופן כללי יש לי כאב בטן בכל פעם שאנחנו מאשרים הטבת מס לסוגיה, כי הטבת מס טיבה שהיא מיטיבה עם מי שמגיע לסף המס ומי שאינו מגיע לסף המס, הטבת המס אינה רלוונטית לגביהם, למרות שתאמרו לי עכשיו מס הכנסה שלילי וכן הלאה.

שלי יחימוביץ': בעקרון יש לי הסתייגות עם עצם המנגנון הזה ועל אחת כמה וכמה ההסתייגות שלי גדלה כשלא מתקיים לגביו דיון.

שלי יחימוביץ': בדיון הבא על התקציב צריך להתקיים דיון מאד מעמיק על הטבות המס.

שלי יחימוביץ': הערה נוספת היא לגבי הקבוצה המאד מאד מאד מצומצמת שמחליטה על הפרמטרים הכלכליים, שלפיהם יעוצב התקציב.

שלי יחימוביץ': הקבוצה הזאת כל כך מצומצמת עד שהיא מורכבת משני אנשים, משר האוצר ומראש הממשלה.

שלי יחימוביץ': לא יכול להיות שהדיון הראשון בתקציב 2009 יהיה על 270 המחליטים.

רם בלניקוב: זה היה הדיון הרביעי.

שלי יחימוביץ': אתה יודע בדיוק למה אני מתכוונת.

רם בלניקוב: זה היה שונה השנה.

שלי יחימוביץ': הדיון הראשון שמתקיים בממשלה, ואגב, הוא צריך להתקיים גם בכנסת וגם בוועדת הכספים, הוא דיון על הפרמטרים.

שלי יחימוביץ': בצד הדיון על הצמיחה ועל האינפלציה ועל כל היעדים, הדיון צריך להיות לא רק על השתתפות בכוח העבודה ולא רק על שיעורי אבטלה ושיעורי תעסוקה.

שלי יחימוביץ': בעיניי דיון קריטי במיוחד הוא על טיב מקומות העבודה, שהמדיניות הכלכלית מייצרת ולכן אני לא מתפעלת יותר מדי מהורדת שיעורי האבטלה.

שלי יחימוביץ': זה מוביל אותי להערה השלישית והאחרונה שלי, שנוגעת לסעיפים מסוימים בחוק ההסדרים, שבעיניי הם קטלניים והרסניים לטיב מקומות העבודה במשק.

שלי יחימוביץ': מודל ה-LAND-LORD בנמלים, למשל.

שלי יחימוביץ': אמרת, רמי, שהוא לא רלוונטי להסכמי עבודה.

שלי יחימוביץ': בעיניי הוא מודל מאד דרמטי.

שלי יחימוביץ': המצאתם שיטה חדשה להפרטה.

שלי יחימוביץ': בהפרטה מסורתית, כפי שאנחנו מכירים אותה וגם לה אני מתנגדת לעיתים קרובות, לפחות ש איזונים ובלמים, יש מכרז, יש מתווה הפרטה שוועדת הכספים צריכה לאשר, יש צו אינטרסים, יש מניית זהב ויש כל מיני מגבלות.

שלי יחימוביץ': במודל ה- LAND-LORD שהמצאתם אתם נותנים לחני להפריט כל שירות שמתחשק לה ומתי שמתחשק לה – סבלות, נתבות.

שלי יחימוביץ': זאת דוגמה אחת מיני רבות.

רם בלניקוב: זאת לא ההחלטה הזאת.

שלי יחימוביץ': זאת כן ההחלטה הזאת.

שלי יחימוביץ': קראתי אותה ביסודיות, התייעצתי עם מומחים ואנחנו נשב ונדבר על זה ביסודיות.

שלי יחימוביץ': אתה פוגע בעבודה המאורגנת וברגע שאתה מפריט, למשל את שירותי הסבלות, למיקור חוץ, אתה נפטר מסבלים שמשתכרים שכר ממוצע ואתה מכניס עובדי קבלן.

שלי יחימוביץ': אני אחזור על הדבר הזה שוב ושוב כל עוד הוא יימשך.

שלי יחימוביץ': הסרת חסמים בפעילות חברת הדואר או בנק הדואר – זה נשמע מקסים, זה נשמע נהדר.

שלי יחימוביץ': המשך הליך התחרות בתחבורה הציבורית – מה זה?

שלי יחימוביץ': זה הוצאת קווים למפעילים פרטיים והם יתייעלו, הם יחסכו.

שלי יחימוביץ': במה הם יחסכו?

שלי יחימוביץ': באוטובוס אי אפשר לחסוך.

שלי יחימוביץ': כמה עולה אוטובוס?

שלי יחימוביץ': אוטובוס עולה מיליון שקלים ואי אפשר לחסוך בו.

שלי יחימוביץ': הם יחסכו בעלות שעת עבודה.

שלי יחימוביץ': אם נהג של דן משתכר היום 26 שקלים בשעה, זה השכר, הוא ישתכר 20.7 בשעה.

שלי יחימוביץ': זאת תהיה ההתייעלות ושוב אנחנו פוגעים פגיעה מאד מסיבית בשוק העבודה, בטיב מקומות העבודה ובמעמדם הכלכלי של אותם אנשים, שאתה רוצה להעלות את כושר הצריכה שלהם אבל אתה פוגע בכושר הצריכה שלהם ולכן גם פוגע במשק.

שלי יחימוביץ': אני חושבת שזה עובר כחוט השני ברפורמות רבות שלכם ויש כאן פגיעה – אני לא יודעת אם היא מודעת אבל היא שיטתית – בטיב מקומות העבודה במדינת ישראל.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת אלקין, בבקשה.

זאב אלקין: תודה רבה.

זאב אלקין: הערת המקרו הראשונה שלי קשורה לסעיף שאומר שאין שום מגבלת הוצאה להרשאה להתחייב.

זאב אלקין: אנחנו עדים לתהליך שבו התקציב הולך ומקשיח את עצמו, לדיונים האלה אין שום משמעות ואנחנו נתקלים במציאות של קיצוצים מאד משמעותיים, שהם השלכה של החלטה שהתקבלה – לא תמיד על ידי הכנסת, בדרך כלל לא על ידי הכנסת אלא על ידי הממשלה – לפני שנה ולפני שנתיים.

ראובן ריבלין: הרשאה להתחייב חייבת לבוא הנה.

זאב אלקין: בוודאי שהיא מגיעה, אבל לא חלות עליה מגבלות ולכן בשנתיים האחרונות היינו עדים לכך שהממשלה קיבלה החלטות בומבסטיות, כאשר רוב עומס התקציב של ההחלטות עבר לשנים הבאות.

זאב אלקין: הנה, השנים הבאות הגיעו וחלק מהקיצוץ שדובר עליו לקראת שנת 2009 הוא כתוצאה מהחלטות ממשלה ב-2007 וב-2008 ועיקר העומס הלך לשנים הבאות.

זאב אלקין: זה חייב להיות חלק מנתוני התקציב ולמעשה יש כאן הבדל מאד דרמטי בין הכנסת לממשלה.

זאב אלקין: הצעת חוק תקציבית היא הצעת חוק תקציבית גם כשהיא הרשאה להתחייב, לעומת זאת, מגבלת ההוצאה לא פועלת על האפיק הזה.

רם בלניקוב: הממשלה לא רשאית להחליט על הוצאה לפי תקנון עבודת הממשלה ללא הצבעה על מקור.

רם בלניקוב: נכון שהיו כמה התחלקויות, אבל בעקרון זה נעול שם.

זאב אלקין: זה נכון גם על הרשאה להתחייב.

זאב אלקין: אני עוד זוכר את מסיבת העיתונאים הגדולה של שר האוצר הקודם עם ראש הממשלה הנוכחי ויושב ראש המועצה הלאומית לכלכלה.

זאב אלקין: כולנו התבשרנו שמעתה והלאה המדינה והתקציב יפעלו גם לאור יעדים חברתיים ולא רק לאור יעדים תקציביים.

זאב אלקין: האם היעדים החברתיים האלה הם גם חלק מהצעת התקציב ל-2009 והאם הצעת התקציב ל-2009 עונה על אותם יעדים רב שנתיים?

שלי יחימוביץ': הם חלק, במובן שהם מקפיאים את ההחלטות שפורסמו אז, במסיבת העיתונאים.

שלי יחימוביץ': כמו ה-67 מיליון שקלים בשנה למעונות יום.

זאב אלקין: תודה על העזרה, אבל הייתי שמח לקבל התייחסות לכך.

זאב אלקין: אז התבשרנו על עידן חדש בניהול ובתכנון התקציבי.

זאב אלקין: הוראות לתעסוקה – אני מאד מופתע מכך שאתם שמים את זה כאן כעובדה מוגמרת כאחת מספינות הדגל.

זאב אלקין: ראשית, זה יחייב שינוי בחקיקה ואתם יודעים שמצבכם בכנסת לא מזהיר.

זאב אלקין: התכנית במתכונתה החדשה רק פעלה ונכון שמספר הערות ירדו, אבל חלק גדול מאד ממרכיבי התכנית במתכונתה החדשה בכלל עוד לא פועלות.

זאב אלקין: כל עניין המסלולים עוד לא אושר ועוד לא פעל ואתם רצים להרחיב את זה ברמה ארצית.

זאב אלקין: מחצית מהתכנית ברמת הפיילוט עוד לא פועלת כי החריגו הרבה קבוצות אוכלוסיה ואמרו שיפעלו מולן במסלולים ולהבנתי, אף אחד מהמסלולים עדיין לא אושר על ידי משרד התמ"ת ולא הופעל.

זאב אלקין: הדוח שאתם מצטטים – אם הוא נעשה גם על אוכלוסיה בגיל 45 פלוס, פירוש הדבר שהוא ישן, הוא לפני הרפורמה.

זאב אלקין: אם הוא אחרי הרפורמה, איך הוא יכול לתת תוצאות?

זאב אלקין: בסעיף שהבאת לגבי ניצולי שואה, האם החלטת הממשלה בשעתה על ניצולי שואה וקשישים נזקקים, שגם היא היתה החלטת ממשלה רב שנתית, נשארת בעינה למרות החלטת הממשלה לתקצב את דוח ועדת דורנר, או שזה יבוא מתוך הקופה ההיא?

זאב אלקין: תודה.

רם בלניקוב: זה אחד על השני, תוספת.

אבישי ברוורמן: תודה.

אבישי ברוורמן: חברת הכנסת נוקד, בבקשה.

אורית נוקד: רמי, אני יודעת שאתה איש מעשה ומנהל מעולה, אבל לא ידעתי שאתה יודע להיות גם להטוטן.

אורית נוקד: אני באמת אומרת לך שאפו על כך שהצלחת להעביר את התקציב הזה.

רם בלניקוב: הממשלה העבירה, לא אני.

אורית נוקד: אני חושבת שמי שעומד מאחורי הדברים הוא גם אתה.

אורית נוקד: בכנסת הדברים יהיו הרבה הרבה יותר מורכבים.

אורית נוקד: השאלה הראשונה שאנחנו שואלים היא מאיפה המקורות, מאיפה מקצצים?

אורית נוקד: כפי שאמרתי, כאשר היעד הוא צמצום הפערים, אכן צריך באמת לראות שלא פוגעים באוכלוסיות החלשות ודי אם אני אזכיר את נושא העלאת המחירים בתחבורה הציבורית.

אורית נוקד: משום שמדובר בכל כך הרבה החלטות זה לא ברור, אבל אני מזכירה את ההחלטה לצמצם בתקציב של הסנגוריה הציבורית.

אורית נוקד: אני מברכת על העדפת הפריפריה, אבל גם כאן אני שואלת האם באמת התכנית נותנת את המענה לפריפריה ולא פוגעת בתוך הפריפריה במגזרים שונים?

אורית נוקד: אני לא יודעת כי אין לי כלים לדעת.

אורית נוקד: החלטות הממשלה שמהן ייגזר חוק ההסדרים הן רבות ומורכבות גם השנה.

אורית נוקד: אני חושבת שצריך לצמצם בצורה דרסטית את חוק ההסדרים אך ורק לנושאים שיש להם היבט תקציבי.

אורית נוקד: אבישי, אני פונה אליך – הצעת חוק שלי, שקיבלה את תמיכת הממשלה תקועה בוועדת החוקה.

אורית נוקד: בכוונתי להעביר אותה לכאן ואני מקווה שנצליח להעביר אותה.

אורית נוקד: לא ניתן יהיה לבטל את חוק ההסדרים, אבל אני חושבת שצריך לצמצם אותו על מנת שהוא יהיה מעשי.

אורית נוקד: היתה החלטה בממשלה לבטל את ההלוואות לדיור שניתנות לזכאים באיזור עדיפות ג', כלומר באיזור המרכז.

אורית נוקד: אני אומרת שזה בסדר שרוצים לפתח את הפריפריה, אבל מה יהיה על אותם זוגות צעירים שמתגוררים במרכז?

אורית נוקד: אני רוצה להקשות ולומר – בתקופת ביבי בוטלו מענקי הדיור לפריפריה, האם אין כוונה להחזיר את אותם מענקים?

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת מולה, בבקשה.

שלמה מולה: אדוני היושב ראש, צריך להודות לממשלה על כך שהיא העבירה את התקציב.

שלמה מולה: העברת התקציב היא מסר משמעותי מאד לכלכלה ולמשק.

שלמה מולה: למרות שהיו כאלה שניסו לעשות פוליטיזציה בתקציב, אין ספק שהעברת התקציב בממשלה היא מסר חיובי למשק.

שלמה מולה: אני רוצה לשאול את רם האם לא היה עדיף לבצע את חוק העדיפות הלאומית בפריפריה, שעבר וכל שנה דוחים את ביצועו במסגרת חוק ההסדרים, מאשר להביא תכנית חדשה לפריפריה?

שלמה מולה: מה קורה עם התכניות לטווח הארוך שיש להן משמעויות חברתיות?

שלמה מולה: הן אושרו בממשלה.

שלמה מולה: שמעתי שאמרת בהערת אגב שהממשלה קיבלה החלטה, אבל ההחלטות לא היו חוקיות כי לא היה מקור תקציבי.

רם בלניקוב: לא אמרתי שזה לא היה חוקי.

שלמה מולה: היו תכניות ממשלתיות שאושרו ואני יודע שחלק מהן לא מופיעות בתקציב.

שלמה מולה: יש לי בעיה עם המילה שנקראת רפורמה מבנית.

שלמה מולה: ברגע שמדברים איתי על רפורמה מבנית אני יודע שמדברים על ריסוק של העובד הפשוט.

שלמה מולה: יש לי בעיה עם זה.

שלמה מולה: אם מדברים על הגברת הצמיחה, מה קורה עם העובד הפשוט?

שלמה מולה: האם בסופו של דבר מגינים על זכויותיו או לא?

שלמה מולה: באיזה אופן מגינים על זכויותיו?

שלמה מולה: כל הרפורמות שהיו עד עכשיו, בתחבורה הציבורית ובדברים אחרים, לא בטוח שתמיד הן הלכו לקראת העובד הפשוט.

שלמה מולה: השאלה הזאת צריכה להיות מאד מחודדת לקראת הדיונים הבאים.

שלמה מולה: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: סמדר, בבקשה.

סמדר אלחנני: תודה.

סמדר אלחנני: מילה אחת לחברי הוועדה יותר מאשר לממונה על התקציבים.

סמדר אלחנני: כששר האוצר הגיש את התכנית הכלכלית הוא אמר:

סמדר אלחנני: הגידול בתקציבי הממשלה השונים במעבר לשנת 2009 עומד על 12.7 מיליארד שקלים, כאשר הגידול המותר בחוק הוא רק 3.95 מיליארד.

סמדר אלחנני: בהתאם לכך נדרשות התאמות בתקציב בגובה של 8.75 מיליארד שקלים.

סמדר אלחנני: כל זה הוא כפל הקרקע.

סמדר אלחנני: אלה הדברים שוועדת הכספים איננה רואה.

סמדר אלחנני: אני מציעה לכם, ואני כותבת לכם את זה בסדרה שלמה של תסקירים, הוא לקבל את התקציב הזה, מה שנקרא הטייס האוטומטי.

ראובן ריבלין: לקבל את זה באופן רשמי.

סמדר אלחנני: שיהיה כתוב באופן רשמי.

סמדר אלחנני: אנחנו לא יודעים איפה מסתובבים ה-12 מיליארד האלה.

סמדר אלחנני: צריך לקבל את המסמך של הטייס האוטומטי.

סמדר אלחנני: אחרי נסיון רב אני חושבת שההחלטה במה לקצץ את ה-8.75 מיליארד שקלים צריכה להיעשות לפחות באופן דמוקרטי, זאת אומרת שוועדת הכספים תתן את התרומה שלה במה מקצצים.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: רמי, בבקשה.

רם בלניקוב: למה שלא אספיק להתייחס עכשיו, וזה לרוב הדברים, תקבלו התייחסות כתובה ורשמנו את הדברים.

רם בלניקוב: שנית, בעניין הפריפריה יכולנו לעשות לעצמנו חיים קלים.

רם בלניקוב: כממונה על תקציבים מה יותר קל מאשר לא לעסוק בזה.

רם בלניקוב: זה יוצר ויכוחים, זה יוצר צרכים תקציביים.

רם בלניקוב: אני לא אוותר בעניין הזה כי זה חשוב גם לכלכלה וזה גם עניין של אמונה.

רם בלניקוב: לכן עוד נבוא בדברים בעניין הזה ואני מקווה שתאשרו את מה שטעון אישור.

רם בלניקוב: לעניין חוק ההסדרים, אני מציע לכם לשאול את היועץ המשפטי לממשלה מה דעתו על חוק ההסדרים השנה.

רם בלניקוב: חוק ההסדרים השנה מצומצם בצורה משמעותית, הוא עבר שינויים לא רבים אצל היועץ המשפטי לממשלה מן הטעם שהזיקה בינו לבין התכנית הכלכלית היא הדוקה וישירה.

רם בלניקוב: אין בו מין שימושים על כל דבר.

רם בלניקוב: מה שניתן היה להעיף, העפנו.

רם בלניקוב: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: תודה.

אבישי ברוורמן: יהיו לנו דיונים רבים בתקציב 2009, אבל חשבתי שיהיה נכון שהממונה על התקציבים, ובעתיד גם שר האוצר, יציגו את התקציב.

אבישי ברוורמן: אני מסכים לרבים מהדברים שנאמרו על ידי החברים בנוגע לסדרי העדיפויות בישראל, והם לא באשמתו של הממונה על התקציבים.

אבישי ברוורמן: גם בממשלת ישראל, אבל בעיקר בכנסת, הדיונים היו צריכים להתחיל בעבר בנושא סדרי העדיפויות.

אבישי ברוורמן: הם לא קיימים.

אבישי ברוורמן: אנחנו נשתדל לקיים דיונים כאלה, אבל התקציב נמצא כבר במקום אחר ולכן יהיו ויכוחים.

אבישי ברוורמן: אני חושב שכל התהליך פגום והוא צריך להשתנות.

אבישי ברוורמן: אם המדיניות המוניטרית נאבקת באינפלציה ואם מעלים את שער הריבית, או לפחות לא מורידים אותו, יש רק מכשיר אחד שניתן איתו להאבק בהאטה והוא הרחבה תקציבית מדודה.

אבישי ברוורמן: אני אינני מכיר שום דרך אחרת ועוד נדון בזה.

רם בלניקוב: נגיד הבנק לא מעלה את הריבית בשיעורים גבוהים יותר כי הוא רואה שיש מדיניות פיסקלית יציבה.

רם בלניקוב: אם היא תתרחב, עלולה לבוא העלאת ריבית גבוהה יותר, על כל המשתמע מכך.

אבישי ברוורמן: אני חולק עליך כי אני חושב שנכנסים להאטה.

אבישי ברוורמן: כפי שאמרת וחבר הכנסת אורון חיזק, תקציב 2008 הוא כמו תקציב 2009.

אבישי ברוורמן: איזה הגיון יש בכך שבשנה שעברה, שהיתה בה צמיחה, התקציב היה יותר גדול עם הקופסאות והיום, בשנה של האטה, אתה מחזק את ההאטה?

אבישי ברוורמן: על זה עוד נדון.

אבישי ברוורמן: לגבי המספרים, אנחנו צריכים לקבל את כל המספרים כי אנחנו צריכים להבין בדיוק על מה נאבק בקיצוץ, על מה ייעשו דברים ולכן אני חושב שיהיו לנו דיונים רבים גם בזמן הפגרה וגם לאחר מכן.

אבישי ברוורמן: אני מאד מודה לך, רמי, על העבודה שאתה עושה.

אבישי ברוורמן: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.