ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 688, 2008-08-31 11:00

ישראל חסון: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה בנושא עמלות הבנקים.

ישראל חסון: כידוע, הרפורמה בעמלות הבנקים נכנסה לתוקפה בחודש יולי בשנה זו.

ישראל חסון: בעקבות טענות כאלה ואחרות של הציבור ובקשה של מספר חברי כנסת – חבר הכנסת גלנטי, חבר הכנסת טל וחברי כנסת נוספים – אנחנו מקיימים את הדיון הזה.

ישראל חסון: עוד לפני תחילת הדיון אני מבקש להגיד את הדבר הבא.

ישראל חסון: הייתי שותף עם חברים נוספים כאן לתהליך חקיקת הרפורמה ולדיונים שהתקיימו בה.

ישראל חסון: אני רוצה שהדיון הים יהיה ענייני ויתמקד בנושאים הענייניים.

ישראל חסון: נפגשתי עם המפקח על הבנקים כדי לקבל ממנו נתונים בנושא הזה.

ישראל חסון: הוועדה דרשה לקבל מבנק ישראל נתונים מדויקים בתום 3 חודשי פעילות.

ישראל חסון: אני מזכיר לכם, מאז הרפורמה יצאה לדרך חלפו חודש וחצי או חודשיים.

ישראל חסון: בנק ישראל יגיע לכאן כאשר יחלפו 3 חודשים להפעלת הרפורמה, כפי שסוכם עם הוועדה, ויציג נתונים וחלופות.

ישראל חסון: התרשמתי מהשיחות שלי עם המפקח על הבנקים ומן הפגישות שלי אתו שהוא ער לרגישות שהרפורמה הזאת עוררה ולרחשי הציבור בעניין הזה.

ישראל חסון: הוא גם שמע ממני שאנחנו מתכוונים לא להרפות מן הנושא הזה ושנבדוק את עצמנו, כפי שקבענו, בתום 3 חודשים.

ישראל חסון: סדר הדיון יהיה כדלקמן: ראשון הדוברים יהיה המפקח על הבנקים ולאחריו יתייחס כל מי שירצה, כולל חברי הכנסת.

ישראל חסון: תודה.

רוני חזקיהו: בוקר טוב ותודה רבה.

רוני חזקיהו: כפי שנאמר, הרפורמה בעמלות נכנסה לתוקף ב-1 ביולי 2008.

רוני חזקיהו: אני רוצה להזכיר שמטרת הרפורמה היתה ליצור תחרות במקום שבו זוהה כשל בתחרות, קרי: בשוק הקמעונאי, שוק משקי הבית בעיקר.

רוני חזקיהו: הדרך ליצור את התחרות הזאת היתה – וכך אכן עשתה הרפורמה – בצמצום מספר העמלות, ביצירת שקיפות ואחידות בעמלות ובהעלאת מודעות הציבור והיכולת שלו לפתח צרכנות נבונה בנושא העמלות.

רוני חזקיהו: טענו אז שמפאת ריבוי העמלות ומפאת חוסר האחידות שלהן וחוסר השקיפות קשה מאוד לציבור לבצע צרכנות נבונה.

רוני חזקיהו: הרפורמה אכן יצרה שינוי דרסטי בנושא הזה, לא רק בצמצום מספר העמלות אלא אנו עדים לכך שהיום הציבור נכנס בעניין הזה לפעילות רבה בעקבות כך שיש לו המידע, שלא היה בידיו לפני כן, כמה כסף הוא משלם עבור השירותים הבנקאיים שלו.

רוני חזקיהו: הצעדים הללו לא נועדו להישאר ברמה של שקיפות וצמצום וכן הלאה, אלא נועדו לייצר תחרות.

רוני חזקיהו: עלינו לבדוק שהרפורמה הזאת תביא לתחרות במקום שהיה כשל בה.

רוני חזקיהו: התחרות הזאת בסופו של דבר, כמו בכל משק נורמלי, תביא גם להוזלת המחירים לצרכן הסופי.

רוני חזקיהו: זאת בסופו של דבר המטרה וממנה ייהנו הצרכנים.

רוני חזקיהו: הרפורמה השיגה את מטרתה ביצירת השקיפות וביצירת המודעות אצל הציבור.

רוני חזקיהו: עדיין מוקדם לדעת האם השיגה את מטרותיה האחרות, קרי: יצירת התחרות עצמה, והאם התחרות הזאת טובה, האם היא מספקת, ואם היא פועלת בכיוון הנכון כך שבסופו של דבר תוביל להוזלת המחירים לצרכן.

רוני חזקיהו: את זה נוכל לדעת רק אחרי שנקבל את הנתונים.

רוני חזקיהו: כרגע יש התבססות בעיקר על התעריפונים ועל נתונים זמניים כאלה או אחרים שאנו מקבלים, חלקם מפניות של צרכנים, חלקם דרך התקשורת וחלקם דרך הבנקים, היכן שאנו יכולים בשלב הזה להיכנס ולקבל נתונים ראשוניים על הגבייה בפועל של העמלות ולא רק התעריפונים.

רוני חזקיהו: אנו ממתינים לנתונים ומקווים להביא אותם בתום הרבעון הראשון לתחילת הרפורמה הזאת שיסתיים בספטמבר.

רוני חזקיהו: באוקטובר נקבל את הנתונים ונביא אותם.

רוני חזקיהו: רק אחרי שנקבל את הנתונים וננתח אותם נוכל לדעת היכן הרפורמה מצליחה והיכן לא מצליחה.

רוני חזקיהו: היכן שהיא לא מצליחה נידרש ככל הנראה להכניס תיקונים, ונכניס את התיקונים.

רוני חזקיהו: בשלב הזה אנחנו לא יכולים להכניס תיקונים לפני שנדע בדיוק היכן הבעיות.

רוני חזקיהו: למרות שלא הגענו עדיין לקבלת הנתונים האמיתיים מהבנקים,

רוני חזקיהו: לאור הפעילות התקשורתית הרבה והפעילות שאנו רואים בשטח – קבלת פניות מלקוחות וכן הלאה – התחלנו כבר לפעול בתיקונים שאנו סבורים שבשלב הראשון ברור שיש צורך לתקן אותם ולא צריך לחכות עד לקבלת הנתונים הראשוניים על הגבייה בפועל בתום 3 חודשים להפעלת הרפורמה.

רוני חזקיהו: מה עשינו עד כה?

רוני חזקיהו: דבר ראשון, הרחבנו את ההתייחסות ל-4 פעולות פקיד כפעולה של ערוץ ישיר, ממגזר לקוחות מצומצם שקיבל את ההקלה הזאת לכלל האזרחים הוותיקים.

רוני חזקיהו: כל אזרח ותיק מעל גיל 65 או 67 בהציגו תעודה של אזרח ותיק יוכל לקבל את ההנחה הזאת.

רוני חזקיהו: זה כמובן לא מוריד מכך שהנחה כזאת ניתנה מן ההתחלה בהוראה לכל האנשים החלשים, לבעלי המוגבלויות, נכים וכן הלאה, ובעיקר למקבלי קצבאות שאין להם כרטיסים אלקטרוניים שבאמצעותם יוכלו לבצע את הפעולות במכשיר בסניף או מחוץ לסניף.

רוני חזקיהו: לכל אלה נתנו את ההקלה הזאת.

רוני חזקיהו: אני רוצה לציין שעל-פי הניתוח שלנו, גם לפי נתונים ראשוניים של יולי, משק בית ממוצע עושה כ-11 פעולות בחודש, מתוכן כ-10 פעולות ישירות ופחות מפעולה אחת בממוצע, 0.7 מן הפעולות בממוצע לא ישירות, אבל אלה נתונים ראשוניים שעליי לבדוק.

רוני חזקיהו: למרות הכול הרחבנו את העניין הזה ל-4 פעולות.

רוני חזקיהו: זה הדבר הראשון שעשינו: הרחבנו את הנגישות של האוכלוסיות שנזקקות לעניין הזה כדי להוריד את זה מסדר היום.

רוני חזקיהו: דבר שני, באשר להפקדות השיקים, למרות שהפעולה הזאת בסך הכול בעלת מאפיינים יותר עסקיים מאשר מאפיינים קמעונאיים.

רוני חזקיהו: מספר הפעולות של הפקדות שיקים, כולל במכשירים האוטומטיים וכולל מול הפקידים, מהווה בסך הכול פחות מ-5% מסך כל הפעולות.

רוני חזקיהו: למרות זה, בעקבות היענות לדרישות מקרב הציבור החלטנו שפעולות שנעשות בתבת שירות, שעד היום על-פי הבנקים נחשבו לפעולות בערוצים לא ישירים, בערוצים של פקיד, החלטנו להפוך אותן לפעולות בערוץ ישיר.

רוני חזקיהו: בזה לדעתנו קיבלה פתרון מרב הבעיה, אם לא כולה, בפעולות של הפקדת שיקים.

רוני חזקיהו: דבר שלישי, באשר לנציגות בית משותף.

רוני חזקיהו: תוך כדי תנועה, עוד לפני קבלת הנתונים על פעילות הבנקים בחודשים הראשונים של הרפורמה ראינו שנציגות בית משותף נחשבה בחלק מן הבנקים כעסק ונגבו ממנה דמי ניהול עסקיים.

רוני חזקיהו: העברנו הוראה שהחשבון הזה ייחשב לצורך העניין כחשבון יחיד ולא כחשבון עסקי ובשל כך לא יגבו דמי ניהול עסקיים.

רוני חזקיהו: השינויים האמורים הללו שבדקנו אותם בחודש-חודש וחצי האחרונים ייכנסו לתוקפם מחר, ב-1 בספטמבר 2008.

רוני חזקיהו: אנחנו רואים שהרפורמה הביאה לשינויים מבורכים בצריכת השירותים הבנקאיים.

רוני חזקיהו: התחילה צרכנות נבונה.

רוני חזקיהו: יש הגברת המודעות למחירים ושימוש נבון יותר בשירותים הבנקאיים.

רוני חזקיהו: יש צמצום במספר הפעולות שלקוחות עושים מול בנקים באופן כללי, ויש מעבר לשירותים בערוצים ישירים.

רוני חזקיהו: זה מעודד התייעלות.

רוני חזקיהו: יש שימוש מושכל יותר בכרטיסי אשראי, וכל זאת בתוך תקופה של כחודש וחצי, וחלק מן המגמות נסתמנו כבר מן הימים הראשונים.

רוני חזקיהו: הביטוי של כל הפעולות הללו יתקבל כמובן מאוחר יותר כאשר נכניס את השינויים שהודעתי עליהם עכשיו וכאשר נקבל את הנתונים כפי שיתקבלו בסוף הרבעון הראשון.

רוני חזקיהו: אני רוצה להוסיף ולומר, שהטיפול היסודי שייעשה עם קבלת הנתונים בתום הרבעון הראשון לפעולת הרפורמה לא יבחל בשום אמצעי כדי לתקן את שיתגלה לנו כדרוש תיקון.

רוני חזקיהו: זה יכול להיעשות באמצעות פיקוח על פעולה כזאת או אחרת אם נראה על-פי נתונים שפעולה כזו או אחרת הרעה את מצב הלקוח ולא שיפרה אותו, לא תורמת לתחרות, או שהבנקים התעלמו ממנה בבואם ליישם את הרפורמה.

רוני חזקיהו: זה יכול גם לבוא באמצעות טיפול במגזר כזה או אחר על-ידי התאמת מסלול כזה או אחר, והודענו שנחזיר את המסלולים.

רוני חזקיהו: אבל כדי לא לאפשר ליצור מסלולים שייקרו את העלות ללקוח, כפי שהיה בעבר, אנו רוצים לבדוק ועל-פי הנתונים נראה איפה יהיה המסלול שבאמצעותו נוכל לתת ללקוחות את המענה הטוב ביותר.

רוני חזקיהו: מהחודשיים הראשונים להפעלת הרפורמה אנו רואים, כפי שאמרתי, אותות לשינוי במודעות הציבורית ובהתנהגות של הציבור על-פי תוצאות הפעולות שאנו מקבלים מן הבנקים.

רוני חזקיהו: אכן יש בנקים שניצלו לרעה את התחלת הרפורמה ועשו מעין שדרוג של מצבם אל מול הלקוחות.

רוני חזקיהו: בנקים כאלה צריכים לשפר את דרכם.

דוד טל: תוכל להסביר את הטענה הזאת?

דוד טל: לא הבנתי.

רוני חזקיהו: תיכף ארחיב במעט.

רוני חזקיהו: בנקים כאלה צריכים לשפר את דרכם, וטוב יעשו אם לא ינצלו את הרפורמה ולא יפעלו בניגוד לרוח הרפורמה שבאה בעצם לעודד את התחרות.

רוני חזקיהו: לדוגמה היו בנקים שביום שהתחילה הרפורמה ביטלו את כל ההטבות שניתנו ללקוחות.

רוני חזקיהו: אין שום סיבה שינהגו כך, והודענו על כך.

רוני חזקיהו: ההטבות שניתנו ללקוחות שרירות וקיימות.

רוני חזקיהו: הרפורמה אינה סיבה לבטל הנחות ללקוחות.

רוני חזקיהו: כלומר, אם היה לך תעריפון מסוים ועליו קיבלת X אחוזי הנחות, חלק קטן מן הבנקים – אבל החלק הקטן הזה הוא שתופס את הכותרות הרעות – ניצל בעצם את המצב ואמר: אם יש כללים חדשים בואו נבטל את כל ההנחות.

רוני חזקיהו: דוגמה אחרת, בנקים מסוימים, כמערכת של פיצוי על ההפסדים שהרפורמה גורמת להם – וכבר ראינו שיש פרסומים בבנקים על הפגיעה בהכנסות שהרפורמה הזאת עלולה לגרום להם – פעלו בכיוון של ייקור תעריפונים מסוימים ללא התחשבות בתחרות.

רוני חזקיהו: הם טוענים שהם יקרו את התעריפונים אולם מן הלקוחות הם גובים פחות, אבל לדעתי זה פוגע ברוח הרפורמה.

רוני חזקיהו: מכאן אני שולח קריאה לבנקים: אל תחכו עד שנקבל את הנתונים בתום הרבעון הראשון ואז ננקוט בצעדים כפי שאמרתי.

רוני חזקיהו: אני מצפה מן הבנקים, ובמיוחד מאלה שלגביהם קיבלנו תלונות, ואנחנו מרכזים את התלונות ופועלים באופן פורמלי ולא פורמלי, אל תחכו שהרגולציה תתערב.

רוני חזקיהו: טוב תעשו אם תיישמו את רוח הרפורמה הזאת, תתחרו על הלקוחות, תוזילו מחירים וכתוצאה מכך נראה שהתחרות עובדת.

רוני חזקיהו: אם לא, זה כמובן משחק סכום אפס.

רוני חזקיהו: אם אתם לא תעשו אנחנו נעמיק את הרגולציה והפיקוח, זה מאוד-מאוד ברור.

רוני חזקיהו: לא אפרט את התיקונים שאנחנו עושים ביום-יום מול כל בנק פרטני.

רוני חזקיהו: את התיקונים הכללים פירטתי עכשיו.

רוני חזקיהו: מה אנו מתכוונים לבדוק בעתיד גם כן אמרתי.

רוני חזקיהו: הרפורמה הזאת גדולה ואי אפשר לבחון אותה ביום אחד.

רוני חזקיהו: אני מקווה שאכן נצליח לצרף להצלחה שלנו בהעלאת מודעות הציבור גם את ההצלחה בקיום התחרות ובהוזלת המחירים.

רוני חזקיהו: תודה רבה.

דוד טל: אדוני היושב-ראש, אדוני המפקח על הבנקים, כפי שאמרת מטרת הרפורמה היתה ליצור תחרות, אבל ציפינו כתוצאה מיידית ממנה להוזלה משמעותית, זאת התוצאה שהיתה אמורה להיות.

דוד טל: נכון שהמפקח על הבנקים עשה צעד חשוב מאוד כאשר צמצם את מספר העמלות מ-192 ל-70.

דוד טל: זה צעד מתבקש, נכון וראוי.

דוד טל: כתוצאה מכך השקיפות היום אכן גדולה יותר.

דוד טל: אבל השאלה בסופו של יום האם הגענו לתוצאה המיוחלת.

דוד טל: אדוני המפקח, הזכרת כרגע שהבנקאים מדברים על פגיעה כזאת או פגיעה אחרת.

דוד טל: אני זוכר את ימי הדיון הראשונים כאן, כאשר הבנקים טענו לפגיעה של כמיליארד שקלים.

דוד טל: לאחר מכן צמצמו את ההערכה ואמרו שהפגיעה תהיה רק של 600 מיליון שקל.

דוד טל: אדוני היה שותף לדעה שתהיה פגיעה בבנקים של כ-500-600 מיליון שקל.

דוד טל: לאחר מכן ההערכה ירדה ל-300 מיליון שקל, ועכשיו יש אומרים, ואפילו שמענו מנהלי בנקים גדולים אומרים שבעצם אין שום פגיעה.

דוד טל: אני מבקש לשמוע ממך, למיטב ידיעתך האם יש בכלל פגיעה בבנקים בנושא הזה?

דוד טל: אמרתי בדיון הקודם ואני אומר גם עכשיו, רצינו שהבנקים יצמצמו את העמלות גם אם יפסידו סכום כסף מסוים משום שחלק גדול מחברי הכנסת סברו שהעמלות היו גבוהות מדי, ברמות של – לא אגיד של ברוני הסמים מקולומביה מפני שחזרתי בי מן הדברים הללו.

דוד טל: אבל הבוקר קיבלתי מכתב שתיאר מקרה של גברת שהפקידה 4,000 אירו בבנק וכאשר באה למשוך את הכסף לאחר מכן גבו ממנה עמלת משיכה בגובה 380 שקלים.

דוד טל: ייתכן שזה הפרשי שערים כאלה או אחרים.

דוד טל: מסתבר מהדברים שאמרת לי שכאשר היא מפקידה 4,000 אירו הבנק מקבל את זה על-פי שערי הקנייה של הבנק, שהם בדרך כלל נמוכים, ויום-יומיים לאחר מכן כאשר היא מושכת את הכסף הוא נותן לה את הכסף שלה, שהיא הפקידה, בשערי מכירה ויש מרווחים גדולים מאוד שיוצרים סכומים כאלה של עמלת משיכה של 380 שקלים.

דוד טל: זה נראה לי הזוי, לא נורמלי.

דוד טל: אילו אמרת לי שאתה מכריח את הבנקים לשמור כספות, שכל לקוח יוכל לרכוש או לשכור כספת, אז אותה גברת לא היתה צריכה בכלל להפקיד את הכסף אצל הפקיד אלא היתה שמה את 4,000 האירו בכספת ולמחרת מוציאה את הכסף מהכספת.

דוד טל: בסכום שהבנק גבה ממנה ביום אחד היא היתה יכולה להחזיק כספת לאורך שנה שלמה.

דוד טל: בשורה התחתונה, אני רוצה לדעת האם כתוצאה מן הרפורמה יש הוזלה ניכרת ומשמעותית בשירותים ללקוח מפני שלכך התכוונו.

דוד טל: נתנו את כל הקרדיט וגיבינו את המפקח על הבנקים על אף שעלו כאן הצעות חוק שונות ואני מוכרח לומר גם משונות, שחלקן בעיניי בכל אופן לא מצאו חן מפני שסברתי שיש בהן התערבות גסה מאוד של המחוקק במערכת הבנקאות, אבל פשוט לא מותירים לנו ברירה.

דוד טל: השארנו הכול מופקד בידך אדוני המפקח ואנחנו רוצים לסמוך עליך שתעשה את העבודה כך שלא נהפוך ללעג ולצחוק בעיני ציבור אזרחי המדינה שבוחרים בנו, שאנחנו מגישים הצעות חוק, מאמצים את הצעת החוק שבנק ישראל ביקש במטרה ברורה להוזיל את העמלות ועד היום קורה ההיפך.

דוד טל: אני מוכן לקבל שבפרק הזמן הקצר שחלף אי אפשר לראות את כל התמונה.

דוד טל: ייתכן מאוד שבעוד חודשיים-שלושה נהיה הרבה יותר חכמים ונוכל לראות את התמונה בכללותה ואז נדע.

דוד טל: אם אין הוזלה אז המפקח על הבנקים צריך להביא לנו חלופות אחרות שיכריחו את הבנקים להוזיל את העמלות.

דוד טל: אם המפקח על הבנקים לא יעשה את זה לחברי הכנסת לא תיוותר ברירה, אלא יצטרכו להיכנס למערכת החקיקתית, מה שמאוד לא היינו רוצים לעשות.

דוד טל: תודה.

יצחק גלנטי: בוקר טוב לכולם.

יצחק גלנטי: נתבשרנו על רפורמה בעמלות של הבנקים, שאכן מטרתה כפי שנאמר להוביל להגברת תחרות ולהוזלת מחירים.

יצחק גלנטי: בפועל אנחנו בודקים ומסתבר לנו שאכן הכוונות טובות אבל התוצאות קטסטרופליות.

יצחק גלנטי: תחרות – יפה.

יצחק גלנטי: הוזלת מחירים – של מי?

יצחק גלנטי: ברור שניתן לקיים תחרות על כיסו של האדם העשיר, של מי שיש לו מה לשים ויש לו מה לקחת מן הבנק.

יצחק גלנטי: סדרי הגודל מבחינת הבנק יש להם משמעות, אין צל של ספק.

יצחק גלנטי: לאדם העשיר יש גם כושר מיקוח עם הבנק כי היקף העסקה שלו גדול ולכן הוא יכול להתמקח על המחיר.

יצחק גלנטי: אבל מה עם הקשיש שמקבל אך ורק את קצבת הזקנה שלו?

יצחק גלנטי: אולי יש לו אי-אילו חסכונות מהתקופה שהיה עדיין חבר בקופה לחיסכון ועזרה הדדית שקראו לה פעם "בנק הפועלים" והיום אותו בנק קם על יוצריו.

יצחק גלנטי: מה אנחנו עושים עם הקשיש שרוצה להשתמש בכרטיס האשראי ודוחף אותו אל תוך הבנקומט, אבל על-ידו עומד בריון, או צופה מאחוריו מישהו ומחכה רק שהקשיש ימשוך משם את הכסף כדי לשדוד אותו.

יצחק גלנטי: ההיגיון אומר, מבחינת הקשיש: למה לו לעשות את זה כך?

יצחק גלנטי: שייכנס לבנק, יעמוד מול הפקיד, יקבל את הכסף מהפקיד, ישים אותו בביטחון באיזה מקום וייצא מהבנק.

יצחק גלנטי: אף אחד לא רואה, אף אחד לא שומע, אף אחד לא יודע מה בדיוק עשה שם וכך יהיה הרבה יותר בטוח.

יצחק גלנטי: אל"ף, הכסף שלו בטוח יותר, בי"ת, פיזית הוא בטוח יותר שלא יתקפו אותו ולא יכו אותו.

יצחק גלנטי: אבל מסתבר שעל הקשיש צריך להיות מוטל קנס בשל כך שהוא לא מעורה באינטרנט ולא בטוח בכרטיס האשראי שלו.

יצחק גלנטי: אז הוא ישלם אגרה של 7 שקלים, או עמלה.

יצחק גלנטי: דרך אגב הם לא רחוקים זה מזה, אבל השם שונה.

ישראל חסון: חבר הכנסת גלנטי, אם הבנתי נכון את דבריו של המפקח על הבנקים, כדאי שתשאל אותו עכשיו – זה בדיוק מה ששונה.

יצחק גלנטי: אני מבין שהחל ממחר, מ-1 בספטמבר, יהיה שינוי.

יצחק גלנטי: אשמח מאוד.

ישראל חסון: זה הכיוון שאליו התכוונת?

יצחק גלנטי: התכוונתי הרבה מעבר לזה.

יצחק גלנטי: בכל הנוגע לאזרח ותיק, או אזרח עתיק כפי שאני מכנה אותו, לא חייבים שמישהו יחזיק כרטיס של אזרח ותיק כדי שיקבל את ההטבות.

יצחק גלנטי: והיה ושכח את התעודה בביתו, או איבד אותה, האם הפקיד בבנק לא רואה מי עומד לפניו?

יצחק גלנטי: מילא יש אנשים בגילאי ביניים שספק אם הם גמלאים או לא, אבל אם הבנקאי רוצה הוא יכול לדעת את הגיל המדויק של מי שעומד מולו.

יצחק גלנטי: עליו להקיש רק את מספר החשבון ולקבל את כל המידע.

אבשלום וילן: כאשר אדם פותח חשבון בנק עליו למסור פרטים שונים, וביניהם גם את תאריך הלידה שלו.

אבשלום וילן: המחשבים פתאום לא יודעים לקלוט את זה?

יצחק גלנטי: ייתכן שלמחשב של אותו פקיד בנקודה הזאת יש bug.

יצחק גלנטי: אחרת אני לא מבין את ההיגיון לחייב אדם להציג בפני הפקיד קודם כול תעודה של אזרח ותיק.

יצחק גלנטי: אני סבור שדור הוותיקים שבזכותו כולנו קיימים, הן מבחינה ביטחונית והן מבחינה עסקית, אסור בשום אופן לפגוע בו.

יצחק גלנטי: היום הוא משלם למעשה חלק ניכר ממה שהבנקים קוראים לו הפסדים.

יצחק גלנטי: כל אזרח כזה ברצון רב היה מוכן לקבל עשירית ממה שמקבל מנהל סניף הבנק ולהיות המלך בעירו ובביתו.

יצחק גלנטי: אז על מה נטפלים?

יצחק גלנטי: על קצבת הזקנה, עמלת שורה על קצבת זקנה, או על פעולה של משיכת כסף, או על הפקדת שיק שהוא קיבל מהבן או מהבת שלו?

יצחק גלנטי: בכל הנוגע לקשישים אני מודיע כאן שניאבק שלא ייגבו שום עמלות.

יצחק גלנטי: אדם מגיל 67 אין שום סיבה שהבנק ישדוד אותו או יגזול אותו או שעל חשבונו יתבצעו פעולות אחרות מהן הבנק יקזז.

יצחק גלנטי: בפרט שגם אין באפשרותו להתמקח עם הפקיד או עם מנהל הסניף שייתן לו הנחה.

יצחק גלנטי: אין לי צל של ספק שברצון טוב של המפקח על הבנקים ניתן לבצע את הפעולות האלה.

יצחק גלנטי: מעל ומעבר יש כמובן את בעיית האכיפה.

יצחק גלנטי: אינני יודע עד כמה ניתן לאכוף את הדברים האלה.

יצחק גלנטי: בפועל אם נרצה או לא נרצה, הבנקים הם קרטל.

יצחק גלנטי: מי שחושב אחרת מטעה וטועה.

יצחק גלנטי: בסופו של דבר כל העמלות מתואמות בין הבנקים.

יצחק גלנטי: תודה רבה.

אהוד פלג: אנחנו עדים ביומיים-שלושה האחרונים לתופעה יוצאת דופן בקרב הציבור הישראלי.

אהוד פלג: המועצה לצרכנות הכריזה על צו גיוס צרכני לקידום חקיקה ציבורית לביטול עמלות העו"ש לאחר שהציבור, שהובטחה לו רפורמה שבין היתר תוזיל את העמלות, רואה איך הרפורמה הזאת פועלת בכיוון ההפוך בדיוק, והציבור נענה באופן חסר תקדים.

אהוד פלג: אלפי מכתבים נשלחו באמצעותנו אל המפקח אל הבנקים, ואני מחזיק כאן דוגמית קטנה של המכתבים האלה שאגיש עוד היום למפקח על הבנקים בנייר, כי היתר יבוא במדיום אלקטרוני.

אהוד פלג: זה מצביע על כך שהציבור נואש מהפתרון הזה, ואולי נואש גם מן התקווה שמי שמופקד על הגנתו מפני התרגילים היצירתיים של הבנקים חדשות לבקרים איך להוציא ממנו יותר כסף אכן יגן עליו.

אהוד פלג: הרפורמה הזאת היתה אמורה להוזיל והנה ביום שהרפורמה יצאה לדרך התעריפים התייקרו.

אהוד פלג: לא מובן לי העניין הזה.

אהוד פלג: לכל הפחות המחירים אמורים היו להישאר ברמתם הקודמת עד שיקרה התהליך שהמפקח על הבנקים קיווה שיקרה, אבל במקום זאת אנחנו עדים לשני דברים תמוהים.

אהוד פלג: ב-1 ביוני הכריז המפקח על הבנקים על ביטול הפיקוח על פעולות עו"ש בסיסיות.

אהוד פלג: מדוע?

אהוד פלג: אם מטרת הרפורמה היתה להוזיל אז מה מפריע הפיקוח על הרמה העכשווית שממנה הם צריכים לרדת למטה?

אהוד פלג: את זה הם יכולים לעשות גם כאשר השירותים נמצאים בפיקוח.

אהוד פלג: הלך המפקח על הבנקים וביטל את הפיקוח והעמלות זינקו כלפי מעלה.

אהוד פלג: הדבר התמוה השני, במסגרת הרפורמה נתנו למפקח על הבנקים סמכות להתערב בגובה העמלות, אך לא רק שהוא לא עושה את זה אלא נותן לבנקים לייקר את העמלות הללו.

אהוד פלג: נשאלת השאלה מדוע בוטל הפיקוח.

אהוד פלג: מדוע הותר לבנקים להעלות את המחירים במסגרת הרפורמה אם המטרה היתה להוזיל את המחירים.

אהוד פלג: מדוע הציבור צריך לשלם על ההתחכמות הזאת של הבנקים ביכולת שלהם להיכנס בפרצות של הפיקוח.

אהוד פלג: אומר המפקח על הבנקים: בואו נמתין לנתונים.

אהוד פלג: היינו מוכנים להמתין לנתונים אילו זה לא עלה לנו כל-כך הרבה כסף.

אהוד פלג: אבל מי יחזיר לנו את הכסף הזה אחרי שתתרשם, כבוד המפקח על הבנקים, מהנתונים?

אהוד פלג: בינתיים הציבור משלם, והרבה.

ישראל חסון: מה ההצעה שאתה מציע?

ישראל חסון: חשוב לי מאוד שהדיון הזה יהיה תחת ההגדרה שהגדירה ועדת הכלכלה רק לפני חודשיים, אז נגיד בנק ישראל ישב ביחד עם המפקח על הבנקים ואמר:

ישראל חסון: בעוד 3 חודשים אגיד לכם מה תמונת המצב.

ישראל חסון: ועדת הכלכלה סמכה ידיה על כך.

ישראל חסון: אם אנחנו מוכנים להתעלם מן הדברים שהוועדה סיכמה, בסדר גמור.

ישראל חסון: אם אתה יודע דברים שהם די אחראים בכדי לקבל החלטות לפני תום התקופה שעליה הוחלט, תשתף אותנו.

ישראל חסון: אבל לא במכתבים של הציבור, שאני לא מזלזל בהם, אלא תשתף אותנו.

ישראל חסון: אם אתה יודע להגיד לי למה עליי לבטל את ההחלטה הקודמת שהוועדה סיכמה, שתמונת המצב תוצג בפני הוועדה בתום 3 חודשים, אז תשתף אותנו.

ישראל חסון: לשם כך באנו לדיון הזה.

אהוד פלג: למפקח על הבנקים יש סמכות שהוא יכול להפעיל באופן מיידי כדי להתערב בגובה המחירים.

אהוד פלג: יכול היה להקפיא את העמלות ברמת המחירים שבה היו ערב כניסת הרפורמה לתוקף ולראות איך התחרות מתפתחת ומוזילה מחירים, ואז היינו עדים לירידה במחירים.

ישראל חסון: אם הוא היה מקפיא את גובה העמלות לא היתה מתפתחת תחרות.

אהוד פלג: היה צריך להשאיר את הרמה הקודמת של המחירים כגג.

אהוד פלג: צריך לזכור, הרמה הקודמת של המחירים היתה רמת מקסימום.

אהוד פלג: הרפורמה הזאת צריכה להוזיל את המחירים.

אהוד פלג: רמת המקסימום לא אמורה להפריע לתהליך הזה.

אהוד פלג: המחירים צריכים לרדת מרמת המקסימום כלפי מטה.

אהוד פלג: לכן לא היתה שום סיבה, לא לבטל את הפיקוח מראש ולא להימנע מלהתערב עכשיו.

אהוד פלג: כאשר אנו עדים לכך שהפעולה הראשונה של הבנקים היתה לייקר את העמלות היה צריך המפקח על הבנקים להתערב מייד ולהגיד: לא, המחירים יישארו ברמתם הקודמת ומותר לכם לרדת מתחת לזה.

אהוד פלג: אדרבה, תוכיחו לנו שהרפורמה הזאת כשלעצמה בלי התערבות נוספת מספיקה כדי להוזיל את המחירים.

אהוד פלג: לא קרה לא האחד ולא השני – הוא לא מנע אותם מלייקר, ולא התערב לאחר שהם יקרו.

ישראל חסון: סליחה שאני קוטע אותך.

ישראל חסון: שלא ייתפס כאן חלילה שאני מגן על גובה עמלה כזאת או אחרת.

ישראל חסון: אני רוצה בקנאות לשמור על הדיוק בדיון הזה.

ישראל חסון: אני מסתכל על עצמי במראה ומסתכל על המפקח על הבנקים ושואל את עצמי אם אני צריך כרגולטור לבוא ולהגיד לעצמי: המפקח לא עושה את שלו.

ישראל חסון: האם אתה יודע היום להציג לי תמונת מצב של סך העלויות בעמלות, לא פר עמלה אלא בסך העמלות שהאזרח משלם בסוף השנה?

ישראל חסון: אם אתה יודע להגיד את המשפט הזה בבקשה תשתף אותי.

אהוד פלג: קודם כול, לא אני צריך להגיד - - -

ישראל חסון: אתה טוען שהמפקח על הבנקים צריך היה להתערב.

אהוד פלג: לא אני צריך להגיד שהמפקח לא עשה את אשר ציפו ממנו.

אהוד פלג: אתם אמרתם לו את זה, כבוד חברי הוועדה, בדיונים הקודמים שהיו כאן.

אהוד פלג: אפשר לקרוא את הפרוטוקולים.

אהוד פלג: הם מלאים בדברים שלכם שמכוונים אל המפקח על הבנקים ומביעים את האכזבה שלכם.

ישראל חסון: מתי?

ישראל חסון: לפני שחוקקנו את החוק של הרפורמה.

אהוד פלג: לא, גם לפני חודש ולפני חודשיים.

אהוד פלג: יש לנו את הפרוטוקולים של שני הדיונים האחרונים של הוועדה הזאת.

אהוד פלג: זה דבר אחד.

אהוד פלג: דבר שני, כאשר בא המפקח על הבנקים בראשון מבין שני הדיונים האלה והציג את הרפורמה כמוזילה סל עמלות, באה המועצה לצרכנות והציגה נתונים אחרים לגבי פעולות העו"ש הבסיסיות.

אהוד פלג: אני מתמקד כרגע במקטע של פעולות העו"ש הבסיסיות.

אהוד פלג: לגבי פעולות העו"ש הבסיסיות הצבענו על התייקרות של 20%.

אהוד פלג: באה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה – ואני מבין שיושב כאן נציגה, שנשמע אותו עוד מעט – והציגה כמה שבועות לאחר מכן נתונים שרק חיזקו את הממצאים של המועצה והצביעה על התייקרות של 16%.

אהוד פלג: כאשר אתה מבקש נתונים, כבוד יושב-ראש הוועדה, הנתונים הללו הוצגו ומוצגים וצריך להגיב אליהם.

ישראל חסון: אם אני לא טועה הרפורמה היא על סך כל העמלות.

ישראל חסון: אתה בדקת חלק מן העמלות.

אהוד פלג: בדקתי את עמלות העו"ש הבסיסיות.

ישראל חסון: אין בעיה להפוך את הדיון הזה עכשיו לתשדיר פופוליסטי.

ישראל חסון: הנושא הזה רציני דיו בכדי להתייחס אליו ברצינות.

ישראל חסון: אם אתה בודק מקטע אחד ולא בודק את הסל הכולל, אני אומר לך ומציג את זה כנתון – אתה יכול לעשות הרבה תנועות עם הידיים, אבל אני שואל על עובדות, אני לא קובע.

ישראל חסון: אם לך יש עובדות לגבי סך כל הרפורמה בבקשה תשתף אותנו ונקיים על כך דיון רציני ונראה מה אנו יכולים לעשות.

ישראל חסון: עם כל הכבוד, כל מי שהוא בעל סמכות בתחום הזה לא יודע להציג היום בפני הוועדה תשובה כוללת ורצינית שעל בסיסה נוכל לטפל בנושא כל-כך רגיש.

אהוד פלג: נתבונן מה קורה בעולם.

אהוד פלג: בעולם מתייחסים אל המקטע הזה באופן מיוחד.

אהוד פלג: מדוע?

אהוד פלג: משום שבמקטע הזה בהגדרה לא מתפתחת תחרות, ובמקטע שלא מתפתחת בו תחרות לא צריך לצפות שתבוא תחרות שתוזיל את המחירים.

אהוד פלג: יש דוגמאות רבות ממדינות שונות בעולם שבהן לא גובים עמלות עובר ושב, או גובים עמלות מינימליות, או גובים עמלה אחת על סל ענק של שירותים.

קריאה: באילו מדינות כך קורה?

אהוד פלג: בדוח של מחלקת המחקר והמידע של הכנסת שהועבר לחברי הוועדה מופיע פירוט של מדינות רבות שבהן ההסדרים הללו נהוגים.

אהוד פלג: חשוב העיקרון שעומד בבסיס הנתונים הללו, שבמקטע של פעולות העובר ושב הבסיסיות לא מתפתחת תחרות.

אהוד פלג: מטרת הרפורמה לפתח תחרות, אבל במקטעים שבהם יכולה להתפתח.

אהוד פלג: במקטעים שבהם ידוע מראש שהתחרות לא תתפתח אין צורך לחכות, ואנחנו רואים מה קורה בינתיים.

אהוד פלג: במקטעים האלה צריכה לבוא התערבות, וההתערבות לדידנו היא ללכת בעקבות מדינות רבות בעולם, ולא מדינות זוטרות אלא מדינות כמו ארצות-הברית ואנגליה, ולבטל את העמלות על פעולות העו"ש הבסיסיות.

אהוד פלג: נמקד את התחרות על המקטע של מרווחי הריבית על האשראי ואז גם לציבור יהיה קל יותר לעקוב אחרי התחרות הזאת ולבצע את ההחלטות המושכלות שהמפקח על הבנקים מצפה שהציבור יבצע.

אהוד פלג: אבל כאשר מציפים אותו במיליון מספרים, בעמלות שונות, מפזרים לו את כל התחשיבים – היו כבר התבטאויות בפסקי-דין, היו התבטאויות של מלומדים.

אהוד פלג: זאת הבקשה של המועצה הישראלית לצרכנות בשם ציבור רחב בארץ, שהמפקח על הבנקים, שיש לו היום סמכות לעשות את זה, יתערב, יפעיל את סמכותו ויבטל את עמלות העו"ש הבסיסיות.

אהוד פלג: זה רק יְפַתֵּח את התחרות.

אהוד פלג: אם הוא לא יעשה את זה אז אנחנו נציג את הבקשה בפני חברי הוועדה על מנת שהיא תאומץ בחקיקה.

אהוד פלג: תודה.

דוד טל: אדוני היושב-ראש, אפשר אולי לקבל תשובה מן המפקח על הבנקים על השאלות שהצגתי לו על שיעור החיסכון?

דוד טל: בהתחלה נאמר שהעלות של הרפורמה לבנקים תעמוד על מיליארד שקלים.

ישראל חסון: חבר הכנסת טל, אני רוצה לסיים סבב של דוברים ואז נשמע את תשובות המפקח על הבנקים.

דוד טל: אתה היושב-ראש, אבל נוכל לחסוך שאלות אם המפקח יאמר שנחסכו 300 מיליון, 400 מיליון או 500 מיליון שקל.

דוד טל: הוא בר-סמכא בנושא הזה, יותר ממני לפחות.

ישראל חסון: אאפשר לו לענות, ואני מתחייב שהוא יענה בתוך זמן קצר.

גלעד ארדן: תודה אדוני היושב-ראש.

גלעד ארדן: קודם כול ברכות ליומך הראשון כאן כיושב-ראש.

גלעד ארדן: הנושא ששמת על סדר היום הוא אחד החשובים ביותר שהוועדה עסקה בו.

גלעד ארדן: אין לי עניין לחזור על כל הנאומים שלי מן העבר בנושא הזה, אבל אומר שני משפטים שאי אפשר בלעדיהם.

גלעד ארדן: אחזור ואומר שלדעתי בנק ישראל לא יישם את הרפורמה הזאת בצורה שהכנסת התכוונה אליה כאשר חוקקה את החוק.

גלעד ארדן: אני חושב שאיש מחברי הכנסת לא האמין שדרך תחרות בעמלות ניתן ליצור תחרות במערכת הבנקאית.

גלעד ארדן: הקשר של אדם עם הבנק שלו נגזר גם מן העמלות שהוא משלם, אבל גם מגובה הריבית, מההכרות האישית שלו עם הבנקאי שמטפל בו שנים רבות וגם מהמיקום של הסניף בעיר שלו, אם בכלל יש סניף בעיר שלו כי בחלק מן הישובים בארץ אין ייצוג לכל הבנקים.

גלעד ארדן: כולנו הבנו אז בוועדה שכל עוד לא תהיה תחרות כוללת בבנקאות הישראלית לא תהיה השפעה משמעותית על מחירי העמלות.

גלעד ארדן: אנחנו יכולים להשפיע על השקיפות, על ההבנה של הציבור עבור מה הוא משלם, אבל גם בנק ישראל בעצמו בדוחות שלו, כמו למשל בדוח פיין, ציין שבגלל המורכבות של הקשר בין הלקוח לבנק לא בטוח שההתערבות דרך חקיקה בעמלות יכולה להוביל לבדה לירידת מחירים בלי התערבות של הרגולטור.

גלעד ארדן: לכן בנק ישראל, שאמר לנו שלא נכון שהכנסת תקבע מחירים – ואני מסכים עם הקביעה הזאת – ביקש שניתן לו את כל הסמכויות להתערב במחירים, והוא קיבל את הסמכויות.

גלעד ארדן: כעת אני מתחבר למה שאמר עו"ד אהוד פלג.

גלעד ארדן: נתנו לרפורמה הזאת שנה מרגע שהחוק עבר בכנסת ועד לתחילת היישום.

גלעד ארדן: אין שום סיבה שלאחר שנה שלמה של עבודה של בנק ישראל מול הבנקים שבמהלכה ביטלו עמלות ואיחדו עמלות, וכל מה שביטלו או איחדו עשו כי חשבו שהוא לא מוצדק, לא נכון באותה עת להסיר את הפיקוח מעמלות אחרות ובעצם לתת לבנקים יותר מהזמנה להעלות את העמלות ולפצות את עצמם על העמלות שבוטלו.

גלעד ארדן: הנתונים שיוצגו בפנינו בעתיד לא ילמדו אותנו בהכרח שום דבר כי הנתונים יציגו שוב את הממוצע.

גלעד ארדן: מה אומר לנו הממוצע?

גלעד ארדן: אם 50% מן האזרחים, כפי שאמר חבר הכנסת גלנטי, בגלל כושר המיקוח שלהם, כי יש להם אולי יותר כסף בחשבון הצליחו אפילו להוזיל ולשפר את מצבם, אבל 50% אחרים מצבם הורע ובממוצע חסכנו חצי שקל או שקל – זאת היתה מטרת הרפורמה?

גלעד ארדן: אני חושב שזאת לא היתה מטרת הרפורמה.

גלעד ארדן: אדוני שאל על נתונים.

גלעד ארדן: יש נתונים של מחלקת המחקר והמידע של הכנסת שעשתה עבודה, והיא לחלוטין חסרת אינטרס, לא בעד הצרכנים ולא בעד הבנקים אלא לטובת המידע שבידי חברי הכנסת.

גלעד ארדן: היא קבעה לדוגמה שהשימוש בכרטיסי אשראי בעקבות יישום הרפורמה התייקר, וקבעה לדוגמה שהעמלות על הפעולות הבסיסיות ביותר התייקרו, והציגה הרבה מאוד דוגמאות על סוגי לקוחות שקיבלו קודם חבילה שהיתה להם בזכות ועדת הכלכלה ושבנק ישראל ביטל אותה בתחילת הרפורמה ולא ברור עד לרגע זה מדוע.

גלעד ארדן: גם אם ביטל כי פחד שזה יגרום לאנשים לקחת חבילה שמייקרת עבורם את העלויות מי מנע ממנו בשנה הזאת לבנות חבילה שתיטיב עם הציבור?

גלעד ארדן: למה צריך לחכות שאנשים קודם כול ישלמו יותר מדי וכעת לחכות לתחילת 2009 עד שיחזירו להם את המסלולים המוזלים?

גלעד ארדן: למה?

גלעד ארדן: זה הכיס שלי, זה הכיס שלו, זה הכיס של בנק ישראל?

גלעד ארדן: זה כיסם של אנשים שעשרות השקלים הללו משמעותיים מאוד עבורם מידי חודש בחודשו.

גלעד ארדן: לכן אני מבקש ממך אדוני היושב-ראש שלא נמתין עד שיינתנו לנו נתונים.

גלעד ארדן: בנוגע לדברים שברור לכולנו שהתייקרו – פעולות בכרטיסי האשראי, המסלולים המוזלים, עמלת הפקיד שלדעתי היא שערורייה שאין כדוגמתה, לאפשר עמלה כל-כך גבוהה ועוד במערכת בנקאית שמציעה את רמת פריסת הסניפים הנמוכה ביותר בעולם המערבי, וגם זה עולה ממחקר של מחלקת המחקר והמידע של הכנסת.

גלעד ארדן: רמת פריסת הבנקים, בעיקר בפריפריה, רמת פריסת הבנקטים והכספומטים היא בין הנמוכות ביותר בעולם המערבי, ואנשים שנאלצים להגיע לבנק אסור לאפשר לבנקים לגבות מהם סכומים כל-כך גבוהים.

גלעד ארדן: צריך לצמצם את זה משמעותית.

גלעד ארדן: ודבר אחרון, אני פונה למפקח על הבנקים.

גלעד ארדן: אדוני המפקח, אם כבר אתה אומר בעצמך שהיו בנקים שפעלו בניגוד לרוח הרפורמה – לפעול בניגוד לרוח הרפורמה זה רע מאוד אבל זה עדיין לא עבירה על החוק, אבל היו גם בנקים שעברו עבירות על החוק.

גלעד ארדן: אם היו בנקים שהורית להם לא לגבות עמלת פקיד עבור הפקדת שיקים באל-תור מבלי שיש להם פריסה מספקת של מכשירים אוטומטיים הרי שהם הפרו את סעיף 9(י) או 9(ט), שקובע שמותר לגבות רק על-פי התעריפון שאושר להם.

גלעד ארדן: אם במסגרת התעריפון אמרת להם לא לגבות עמלת פקיד על הפקדה באל-תור למי שאין לו נגישות מספקת למכשירים אוטומטיים ועכשיו ביטלת את זה, אנא הפעל את סמכותך בהתאם לסעיף 11(א) ותטיל עליהם בכל מקרה כזה קנס של 750,000 שקלים.

גלעד ארדן: אז אולי יעבור מסר שהכנסת וגם המפקח על הבנקים רציניים בנוגע לתוצאות שהרפורמה הזאת צריכה להניב.

גלעד ארדן: אין שום סיבה אך ורק לנזוף בהם כאן בצורה פומבית.

גלעד ארדן: אני מבקש שיוטלו קנסות על בנקים שאתה יודע שחרגו מסמכותם.

גלעד ארדן: יש לי חשש גדול.

גלעד ארדן: אני לא מאמין גדול בקונספירציות, אבל יש לי איזה פחד שהבנקים נדברו בינם ובין עצמם – והלשונות הרעות אומרות שזה קשור גם בבנק ישראל אבל אני לא מאמין בכך, לעולם לא.

גלעד ארדן: נראה לי שהבנקים אומרים לעצמם:

גלעד ארדן: אם הפעם נעשה הכול כדי שהציבור לא רק שלא ירוויח מן הרפורמה אלא גם יפסיד אולי סוף-סוף נביא לכך שחברי הכנסת יותר לא יתערבו לנו כי הם יחששו, כי הנה הציבור ראה בגלל שזה כל-כך מורכב, למרות שחברי הכנסת התערבו יצא שכרנו בהפסדנו וצריך לזרוק לפח את כל מה שהכנסת עשתה.

גלעד ארדן: לא! הכנסת צריכה להמשיך ולעמוד על המשמר, להיאבק ולהילחם עד שמה שרצינו להשיג יושג.

גלעד ארדן: הרפורמה הזאת היא אחת החשובות ביותר מבחינה חברתית מבין הנושאים שהוועדה עסקה בהם בשנים האחרונות.

גלעד ארדן: תודה רבה.

אבשלום וילן: אנסה ללכת לכיוון אחר.

אבשלום וילן: חזרתי וטענתי, והבנקים שלחו לי כל פעם נתונים והתווכחנו, שיש אנומליה בסיסית במבנה הבנקאות בישראל.

אבשלום וילן: 75% מהכנסות הבנקים מגיעים ממשקי הבית.

אבשלום וילן: בכל העולם הגדול זה הפוך, 75% מהכנסות הבנקים מגיעים מהפירמות.

אבשלום וילן: לכן העול הזה יושב על הצוואר.

אבשלום וילן: בסופו של דבר יש תחושה, וזה כנראה לא רק תחושה, אבל עובדתית יש שנאה אדירה של אזרחי ישראל כלפי המערכת הבנקאית.

אבשלום וילן: באים הבנקים עם נתונים ואומרים: מבחינת הרווחיות וכל התנאים, עם תחרות או בלי תחרות, אנחנו פחות בהון העצמי, ברווח וכן הלאה מאשר כל המשקים המפותחים במערב.

אבשלום וילן: יש כאן איזו אנומליה.

אבשלום וילן: אבל כאשר מעלים בפניהם את הטענה שהציבור קצה נפשו, וממה?

אבשלום וילן: אז מגיעים לסיפור הזה של העמלות.

אבשלום וילן: ואז כנסת ישראל עושה את מה שהיא לא צריכה לעשות.

אבשלום וילן: באופן עקרוני היא לא צריכה להתערב בחיי במסחר ולקבוע מחירים.

אבשלום וילן: היא אומרת: אחוקק חוק כדי להכריח אתכם לטפל בזה.

אבשלום וילן: ובא בנק ישראל ואומר: זה לא נכון, זה מבנה לא תקין, אני אוביל רפורמה, תרדו מן החקיקה.

אבשלום וילן: ועדת הכלכלה משתכנעת ואז אנחנו רואים, בשיא הציניות נעשים "שירקעס" כפי שזה נקרא בשפת העם או כל מיני קומבינות ומניפולציות, השד-יודע-מה.

יצחק גלנטי: קרטל.

אבשלום וילן: אנחנו רואים כאן כל מיני דברים.

אבשלום וילן: אני שואל את עצמי מה קורה כאן.

אבשלום וילן: האם ה-7.5 שקל עמלת פקיד על כל שטות: כשאתה מעביר שיק, כשאתה יושב ורואה את זיו פניו של הפקיד, זה הגיוני?

אבשלום וילן: תגידו, אתם התחלקתם על משהו?

אבשלום וילן: הרי הבעיה הכי גדולה שלכם היא השנאה של הציבור כלפיכם.

דוד טל: הם זכו בזה ביושר.

אבשלום וילן: זה חלק מריטואל שאני לא מקבל אותו.

אבשלום וילן: אני אומר רק דבר אחד.

אבשלום וילן: השורה התחתונה שלכם שעליה אתם נבחנים היא מקסימום רווח, אבל לא תגיעו למקסימום רווח אם לא תפנו פניכם אל הקהילה, אל האזרח הקטן, תהיו בני אדם ותחדלו מן הקפיטליזם החזירי כפי שאתם מנסים להוביל.

אבשלום וילן: לא כולנו מטומטמים, לא כולנו אידיוטים ובסופו של דבר מי שבא עם פנים אל הציבור גם ירוויח.

אבשלום וילן: הגישה שלכם כל-כך פשטנית, כביכול אתם נבחנים רק אצל בעלי המניות שלכם.

אבשלום וילן: שטויות במיץ עגבניות.

אבשלום וילן: גם לבעלי המניות שלכם לא תצליחו להביא מאזנים טובים אם לא תהיו בני אדם.

אבשלום וילן: אני שואל אותך אדוני המפקח על הבנקים, יהיה דוח בעוד חודש, נראה את הנתונים, נדון ונשפוט.

אבשלום וילן: אני לא רוצה לקבוע עמדה לפני כן.

אבשלום וילן: אבל אמרת לפני רגע שהלחץ התקשורתי עשה את שלו ובגלל הרעש בתקשורת בדקת כמה דברים.

אבשלום וילן: היה צריך לחכות ללחץ תקשורתי?

אבשלום וילן: כאשר אתה רואה את עמלות הפקיד המוזרות הללו – כאשר אמרתי את זה לפני 3 שנים בדיון של הוועדה צחקו, אמרתי שאני לא מצליח לפענח את העמלות, לא מבין, אין לי ראש מספיק יצירתי.

אבשלום וילן: אבל פרופ' סטנלי פישר, נגיד בנק ישראל, שהוא פרופסור בין-לאומי מכובד אמר אותו דבר.

אבשלום וילן: אז יש כאן בעיה.

אבשלום וילן: עכשיו אני שואל אותך לשם מה היית צריך לחכות?

אבשלום וילן: היית צריך להחזיר את זה מייד בחזרה לכאן ולהגיד: עד כאן.

אבשלום וילן: חבר הכנסת גלעד ארדן, לא מעניין אותי מה כתוב בחוק.

אבשלום וילן: הבעיה איננה החוק, אלא ההתנהגות הציבורית.

אבשלום וילן: הבעיה הזאת נמשכת כבר שנים משום שברמה הציבורית המסר לא מופנם.

אבשלום וילן: זאת הבעיה שעליה אני שואל אתכם.

אבשלום וילן: תגידו מה עוד צריך לקרות.

אבשלום וילן: כמה סטירות ציבוריות צריכים הצדדים להחליף ביניהם עד שתבינו שהבעיה בבנקאות הישראלית איננה אחוזי רווח ומה תגידו לבעלי המניות?

אבשלום וילן: הבעיה שלכם היא הציבור הישראלי.

אבשלום וילן: יש נתק נורא, ואתם בציניות לא מטפלים בזה.

אבשלום וילן: אתם חושבים שכל אחד מכם נבחן בשאלה איזה מאזן יגיש לבעלי המניות.

אבשלום וילן: אני אומר לכם שבינתיים דוקרים אתכם, הורגים אתכם והציבור הישראלי ימשיך לעשות את זה עד שלא תבינו שצריך קודם כול להיות בני אדם.

אבשלום וילן: לא חבר הכנסת גלנטי כנציג הגמלאים ולא אני כנציג סקטור כזה או אחר צריכים לשבת כאן ולהגיד לכם שהסיפורים האלה, על בן כמה אדם מסוים והאם הוא נכה והאם מורידים עמלות למי שמקבל תגמולים מהביטוח הלאומי או לא מורידים ושעבור ישיבה מול פקיד שניגשים להגיד לו בוקר טוב נדרשים לשלם 7-7.5 שקלים, כל הדברים האלמנטריים האלה לא סבירים.

אבשלום וילן: רק כאשר תבינו שמתחילים קודם כול בלהיות בני אדם ושאיש עסקים קשוח הוא קודם כול בן אדם, רק אז גם ישתפרו המאזנים.

אבשלום וילן: נכנסתם שוב לפינה הזאת.

אבשלום וילן: עכשיו יבדקו בחוק.

אבשלום וילן: אני מצפה מהמפקח על הבנקים "לנפנף" דברים שהם בלתי סבירים בעליל.

אבשלום וילן: נחכה לדיון בעוד חודש, אז נתבונן במספרים.

אבשלום וילן: אינני רוצה לפגוע בבנקים.

אבשלום וילן: אני רוצה דבר אחד מכל הוִויה דולורוזה הזאת שנמשכת כמה שנים.

אבשלום וילן: אנחנו רק נציגי הציבור.

אבשלום וילן: אין לי יומרות גדולות שוועדת הכלכלה תכתיב מה קורה בבנקים.

אבשלום וילן: אנחנו רגולטור של הרגולטור.

אבשלום וילן: אני מצפה מכם שתתפסו יוזמה ותצרו קשר עם הציבור הישראלי, לא רק במבצעים שמזמינים את הציבור להיכנס לפארקים בפסח ובראש השנה ולא רק בכך שתתלו דגלים על חשבונכם ותעשו תערוכות יפות, אלא ביום-יום.

אבשלום וילן: כאשר תתחילו להתנהג בצורה ראויה אני מניח שכל הוויכוח הזה יהיה מיותר.

אבשלום וילן: לצערי פעם אחר פעם אנחנו צריכים להגן על הציבור משום שהמסר הזה לא נקלט.

יהודה טלמון: אני מבקש להתייחס לדברי המפקח על הבנקים.

יהודה טלמון: אני לא יכול לדבר על החזון שהמפקח על הבנקים רואה לנגד עיניו.

יהודה טלמון: אני יכול לדבר על התוצאה הנוכחית.

יהודה טלמון: אני מדבר מן השטח, ומייד אציג מספרים כפי שאדוני היושב-ראש ביקש.

יהודה טלמון: מחיר השקיפות נכון לרגע זה לא רק יקר אלא אף יקר מנשוא.

יהודה טלמון: לזה בוודאי הוועדה לא פיללה ולא כיוונה.

יהודה טלמון: אציג דוגמאות מן השטח.

יהודה טלמון: בבנק מזרחי-טפחות עמלת מסלול עמדה ערב הרפורמה, ביוני 2008, על 21.78 שקלים ועומדת היום על 41.76 שקלים.

יהודה טלמון: עמלת מסלול בדיסקונט עמדה על 13.13 שקלים, הפכה לעמלת מסלול ישיר ועומדת על 26 שקלים.

קריאה: אין דבר כזה עמלת מסלול.

יהודה טלמון: בנק לאומי גבה ביוני 10 שקלים עבור דמי ניהול, וביולי הוא גובה 18.5 שקלים.

יהודה טלמון: דהיינו, בכל פרמטר ופרמטר יש עלייה במחיר העמלות.

ישראל חסון: אנחנו נכיר זה את זה טוב יותר בעתיד.

ישראל חסון: אני מבקש לומר שהעובדות חשובות לי מאוד.

ישראל חסון: אני מבקש מאוד שכאשר אתה מבקש רשות דיבור בפני ועדת הכלכלה ורוצה להציג עובדות, שהעובדות יהיו מדויקות.

ישראל חסון: מה זה עמלת מסלול?

יהודה טלמון: מה שהיה קודם עמלת מסלול.

יהודה טלמון: עכשיו שינו את שמה, אך גובים סכום כפול.

יצחק גלנטי: מה זה עמלת מסלול?

יצחק גלנטי: איזה מסלול?

יצחק גלנטי: אני לא מבין כלום.

יהודה טלמון: לקחנו את התעריפים כפי שהם.

יהודה טלמון: לא אני המצאתי אותם.

משה פרל: אין דבר כזה.

יהודה טלמון: אתם יכולים להגיד שאין דבר כזה, אבל אנחנו רואים את זה בדפי הבנק שלנו.

יהודה טלמון: אני יודע שמה ששילמתי קודם עולה היום יותר.

יהודה טלמון: זה מה שקורה בשורה התחתונה.

יצחק גלנטי: עבור מה שילמת את עמלת המסלול?

יצחק גלנטי: לא ברור לי.

גלעד ארדן: תעזבו את עמלת המסלול.

גלעד ארדן: הוא הציג גם דוגמאות נוספות.

לאה ורון: הוא דיבר למשל גם על דמי הניהול.

יהודה טלמון: לא אני אמרתי.

יהודה טלמון: כאשר היתה כאן הממונה על ההגבלים העסקיים היא אמרה לכם את הדבר הבא, ואני חוזר על דבריה כי לדעתי אלה דברים נכונים.

יהודה טלמון: היא אמרה שהניסיון העולמי מראה שבשווקים בעלי תחרותיות נמוכה – ואין ויכוח שיש כאן תחרותיות נמוכה ביותר, על כך אף אחד לא מתווכח – התוצאה של שקיפות מחירים היא הגברת תיאום ולא הגברת תחרות, וזה מה שקיבלנו.

ישראל חסון: מה האלטרנטיבה?

יהודה טלמון: האלטרנטיבה היא פיקוח, להחזיק את הפיקוח.

ישראל חסון: וזה יעודד תחרות?

יהודה טלמון: זה לא יעודד תחרות.

יהודה טלמון: אשליה לחשוב שתהיה כאן תחרות.

יהודה טלמון: לא תהיה כאן תחרות.

יהודה טלמון: אין כאן סיבה לתחרות ולא תהיה תחרות.

יהודה טלמון: תראו את מבחן התוצאה.

יהודה טלמון: אומר המפקח על הבנקים: תנו לי 3 חודשים, אבדוק ואראה.

יהודה טלמון: אני אומר לכם, רבותי, מה קורה בשטח.

ישראל חסון: ועדת הכלכלה נתנה את זה למפקח על הבנקים, נתנה את זה לנגיד בנק ישראל בידיעה ברורה מאוד שזה תהליך שצריך לבדוק.

ישראל חסון: אתה שואל אם אני שבע רצון, אם האווירה נוחה, אם כאיש ציבור נוח לי יותר להסתער על הבנקים ועל המפקח על הבנקים – התשובה כן, נוח יותר.

ישראל חסון: אתה שואל אם ברמת האחריות הציבורית נכון להתנהל כך – התשובה לא.

ישראל חסון: אנחנו מתכוונים בעוד חודש לקבל דוח מפורט על סל מלא, תמונה על בסיס עובדתי ולדון אז, ולהגיד לבנקים: אל תשבו בשקט עד אז, אתם יודעים לבדוק את המספרים מהר יותר מאתנו.

ישראל חסון: תפעלו, תגלו רגישות, מה שאמרו כאן חבר הכנסת וילן וחבר הכנסת ארדן.

ישראל חסון: היום אנחנו מוציאים מעין הערת אזהרה, ואני אפילו לא רוצה להגיד 'כרטיס צהוב' כי אני לא יודע לומר את זה.

ישראל חסון: אני שומע כאן הצעות לפיהן לכאורה אם לא נפעל עכשיו באופן מיידי בפיקוח תהיה בזה חוסר אחריות וקהות חושים.

ישראל חסון: אני פונה אליכם ברמה הזאת, ברמת האחריות.

ישראל חסון: השאלה שלי אליכם פשוטה מאוד.

ישראל חסון: האם הפעולות שאתם מציעים היום רציניות?

ישראל חסון: האם את הפעולות הללו נכון לעשות היום, או שנכון לחכות לתהליך שהוועדה הזאת קבעה?

ישראל חסון: זאת השאלה שאני שואל אתכם.

אהוד פלג: אבל אנחנו משלמים על כך היום.

יהודה טלמון: אדוני היושב-ראש, מה תהיה התוצאה אם בעוד חודש או חודשיים יונח לפניכם דוח המפקח שיוכיח בעליל שהיתה העלאת מחירים מסיבית וכבדה?

יהודה טלמון: את המחיר אנחנו הציבור שילמנו.

יהודה טלמון: מה יקרה באותה עת?

יהודה טלמון: כל שאני אומר, עד שיוכח ההיפך תחזירו את הפיקוח.

יהודה טלמון: מי ישלם את המחיר אחר-כך?

יהודה טלמון: יחזירו לנו את הכסף שאנחנו משלמים היום עבור העמלות הגבוהות הנוספות?

יהודה טלמון: אני מניח שחלק מן הדברים הולכים להיות מוסדרים ומתוקנים, כמו למשל ביטול עמלת הפקדה באל-תור, שזה אחד ממעשי העוול היותר גדולים שנעשו בעניין הזה.

יהודה טלמון: היינו מפקידים באל-תור והיום העלות של הפקדה באל-תור – ואני שומע שהנושא הזה יוסדר, ומברך על כך – זה אבסורד.

ישראל חסון: זה הוסדר.

יהודה טלמון: זה ראשית הדרך.

יהודה טלמון: השאלה מי משלם את המחיר.

יהודה טלמון: את המחיר בינתיים משלם הציבור.

אהוד פלג: למה צריך להמתין עם עניין עמלת המינימום?

אהוד פלג: עמלת המינימום הוגנבה לשם, אפילו לא הכריזו עליה בצורה רשמית.

אהוד פלג: איזו סיבה יש לה להיות שם?

אהוד פלג: זה שוב עמלה כפולה.

אהוד פלג: העמלה הזאת היא צירוף של שתי פעולות פקיד, שאם לא עשית שום פעולה אחרת לוקחים ממך כסף בכל זאת.

אהוד פלג: זאת היתה מטרת הרפורמה?

אהוד פלג: זה חזרה לימים שלפני הרפורמה.

אהוד פלג: למה צריך לחכות 3 חודשים לפני שהמפקח על הבנקים יתערב ויבטל אותה?

אהוד פלג: מה יתנו לנו 3 החודשים האלה?

אהוד פלג: מה נגלה?

אהוד פלג: שיש הצדקה לגבות עמלה כפולה?

ישראל חסון: אני אדם סבלני מאוד אבל אני מודה ומתוודה, אני מוכרח לומר לך, אנחנו לא נמצאים כנראה באותו מישור של דיון.

ישראל חסון: אני נורא מצטער.

ישראל חסון: עניין העמלות זה משחק סכום אפס.

ישראל חסון: נכון?

אהוד פלג: אני לא יודע מה זה משחק סכום אפס.

אהוד פלג: אני יודע שאני משלם הרבה יותר מאפס.

ישראל חסון: לקחת מקטע מסוים ובדקת אותו.

ישראל חסון: אחזור על הטענה הזאת שוב ושוב.

ישראל חסון: אמרת שבמקטע הזה אתה משלם יותר.

ישראל חסון: אבל בדקת מקטע ולא בדקת סל.

ישראל חסון: אם תקבל נתונים שסך כל ההכנסות מעמלות ירד, זה הלך למקום כלשהו?

ישראל חסון: לאן זה הלך?

אהוד פלג: אבל אלה לא הנתונים.

ישראל חסון: מאין אתה יודע?

ישראל חסון: מאיפה יש לך את הנתונים הללו, מר פלג?

יצחק גלנטי: המקטע שהוא מדבר עליו נוגע בעיקר לציבורים המוחלשים.

יצחק גלנטי: לכן קודם כול צריך להחזיר את העמלות לגובהן לפני היציאה לרפורמה, ורק לאחר מכן לבדוק.

ישראל חסון: חבר הכנסת גלנטי, מה שמפריע לי בהתייחסות של מר פלג זה השאלה שאני חוזר עליה, שמר פלג לא יודע להציג בפנינו עכשיו את סך כל הנתונים בכדי שאוכל להתייחס ומציג נתון על מקטע אחד בלבד, והמפקח על הבנקים התייחס לכך.

ישראל חסון: אני יושב כאן ומצטיירת תחושה כאילו אני מגן על הבנקים.

יצחק גלנטי: זאת אכן התחושה.

ישראל חסון: אני מבקש לתקן את התחושה הזאת.

ישראל חסון: שיהיה ברור לכולם שכאשר הגורם האחראי, שזה בנק ישראל, יציג את הנתונים בפני ועדת הכלכלה, שצריכה להיות גורם אחראי לא פחות מבנק ישראל, אם הנתונים ישקפו שהמגמה אכן רעה המחוקק יגיד את דברו.

ישראל חסון: אבל אם אתה רוצה שאפעל בחוסר אחריות במסגרת ועדת הכלכלה וארביץ שליפות על כל דבר שקורה כאן, אני דורש מאלה שמתייחסים שיציגו בפניי קודם כול את התמונה הכוללת.

דוד טל: אדוני היושב-ראש, תבקש מהמפקח על הבנקים להציג בפנינו את התמונה שידועה לו ברגע זה.

דוד טל: זאת השאלה ששאלתי בתחילת הדיון.

דוד טל: אם המפקח על הבנקים יכול היה לדעת כבר לפני 3-4 חודשים שהבנקים יפסידו 300-500 מיליון שקל, אני מניח שהיום יש לו תשובה מדויקת יותר האם הם מפסידים, האם הם מרוויחים, או שהם לא מפסידים בכלל.

רוני חזקיהו: אתייחס לשאלתו של חבר הכנסת דוד טל.

רוני חזקיהו: בשבוע שעבר כמדומני הבנקים פרסמו את הדוחות הכספיים שלהם ל-6 החודשים הראשונים של שנת 2008.

רוני חזקיהו: על-פי הנתונים שפרסמו הבנקים, המבוקרים על-ידי רואה חשבון, בנק הפועלים הודיע שבעקבות הרפורמה ייפגעו הכנסותיו בסדר גודל של 200 מיליון שקלים.

רוני חזקיהו: אלה נתונים מבוקרים, הערכות שלא היו נכתבות אלמלא עשו את החשבון המדויק.

רוני חזקיהו: אל תשכחו שאת הדוחות הכספיים הם פרסמו בסוף חודש אוגוסט, כלומר היה להם בסיס של חודש-חודש וחצי לעשות חשבון מבחינת השלכת הרפורמה הזאת על הכנסותיהם מעמלות.

רוני חזקיהו: בנק לאומי הודיע שעל-פי ההערכות שלו על בסיס הנתונים שהוא בדק הפגיעה בו תהיה של 90 ומשהו מיליוני שקלים.

רוני חזקיהו: זה כבר כ-300 מיליון שקלים.

רוני חזקיהו: לא ראיתי עדיין את הדוחות של בנק דיסקונט ושל הבנקים האחרים.

רוני חזקיהו: לפי מיטב ידיעתי אנו קרובים להערכות שהיו פעם, של 500 מיליון שקלים, שעליהם הודעתי ביוני או בתחילת יולי.

רוני חזקיהו: מדובר על הסך הכול שנוגע למגזר משקי הבית ולא נוגע ללקוחות העסקיים הגדולים.

רוני חזקיהו: מאחר וכפי שנאמר מדובר כאן על משחק סכום אפס, הציבור יקבל את החיסכון הזה של כ-500 מיליון שקל, ואנחנו עומדים מאחורי הנתונים.

רוני חזקיהו: זה עוד לפני שעשינו פעולות בכיוון השינויים האחרונים שהודענו עליהם עכשיו ויחלו ממחר, ועוד לפני פעולות נוספות שאנו מצפים שיקרו בעקבות התחרות או בעקבות ההתערבות.

יצחק גלנטי: מה זה ההנחות שאתם נותנים החל ממחר?

יצחק גלנטי: זאת אמירה כללית.

רוני חזקיהו: הסברתי לפני כן את הדברים.

רוני חזקיהו: אמרנו למשל שאם עבור פעולה בתיבת שירות לפני כן נגבה בכל בנק תעריף של פעולת פקיד, שנע בין 5-7 שקלים, ממחר יגבו תעריף של פעולת ישיר, שנע בין 1.35-2.50 שקלים.

רוני חזקיהו: זה דוגמה אחת לגבי מה שלא היה ושיהיה ממחר.

רוני חזקיהו: בסך הכול כאשר נלקחו מאות עמלות וצומצמו לכדי 70 עמלות, ברור שחלק מן העמלות בוטלו וחלק אוחדו.

רוני חזקיהו: כתוצאה מן התהליך הזה העמלות שנשארו בחלקן התייקרו.

רוני חזקיהו: לכן ייתכן שבעמלות יום-יומיות, עמלות שרואים אותן לפחות פעם בחודש אדם נדרש לשלם יותר מאשר שילם לפני הרפורמה.

דוד טל: היה מקום להתייקרות הזאת, אדוני המפקח על הבנקים?

רוני חזקיהו: אנחנו בודקים כל פעולה ופעולה, ולכן אנחנו צריכים את הנתונים כי יש התייקרות בתעריפונים ויש התייקרות בנתוני אמת.

רוני חזקיהו: כל עוד לא יהיו לי נתוני אמת לא אוכל לדעת.

רוני חזקיהו: כאשר יהיו לי נתוני האמת זה בדיוק מה שנעשה, ואז נראה איפה היה מקום לייקר ואיפה לא היה מקום, ואיפה שלא היה מקום לייקר נדאג שהבנקים יבטלו את זה בצורה כזו או בצורה אחרת, וכל הדרכים אפשריות מבחינתנו.

רוני חזקיהו: אי אפשר לנתק את עמלות העו"ש, כפי שהציעו כאן חברים אחדים, מסך כל העלות הכללית של ניהול חשבון העו"ש.

רוני חזקיהו: האמינו לי שהבנקים ישמחו לגבות מה שגבו פעם על עמלות העו"ש ובתנאי שאאפשר להם לגבות מה שגבו פעם על עמלות אחרות שבוטלו או אוחדו.

רוני חזקיהו: חלק מהדברים שהרפורמה הזאת, או החקיקה ביקשה ממני לעשות זה לצמצם ולבטל חלק מן העמלות וליצור מצב שהלקוחות יוכלו לעשות את התחרות.

רוני חזקיהו: כך עשינו.

רוני חזקיהו: אי אפשר היה לעשות את זה אחרת.

רוני חזקיהו: מה צריך לעשות הלאה?

רוני חזקיהו: את זה אנחנו נראה.

רוני חזקיהו: אבל בסך הכול, בתשובה לשאלה המרכזית שהועלתה כאן על-ידי חברי כנסת שונים, ובמיוחד חבר הכנסת טל, אכן עדיין לפי הנתונים, ויש לנו כבר נתונים מסוימים לחודש יולי, אנחנו רואים שהכנסות הבנקים מעמלות במגזר משקי הבית יירדו משמעותית.

רוני חזקיהו: הווה אומר שאם ניהול חשבונו בבנק במשך שנה עלה ללקוח X שקלים עכשיו זה יעלה לו X פחות משהו כאשר הוא יבדוק את זה בתחשיב שנתי.

רוני חזקיהו: הרי צריך לטפל ב-100% של הדברים ולא מעניין שריצית 90%.

רוני חזקיהו: אם נגלה שאיפשהו באחוזים בודדים פה ושם יש בעיה ניתן פתרונות נקודתיים.

רוני חזקיהו: כך התחייבנו לעשות וכך נעשה.

רוני חזקיהו: כדי לתת פתרונות נקודתיים לבנק או פתרונות נקודתיים ללקוח או פתרונות נקודתיים לסל מסוים של פעילות אני צריך נתונים מעשיים, נתוני אמת של הגבייה ולא תעריפונים, ואת זה יהיה לי בעוד חודש-חודשיים.

רוני חזקיהו: תודה.

לאון ליטינצקי: אדוני היושב-ראש, אדוני המפקח על הבנקים, רבותי חברי הכנסת ואורחים מכובדים.

לאון ליטינצקי: אני לא מופתע מהתהליך שבו אנו דנים.

לאון ליטינצקי: אני רוצה להזכיר לכם שבשנים האחרונות מדברים יותר ויותר על מלחמות ועל עימותים בין מדינת ישראל ובין גרעיני טרור ומדינות אויבות, אולם שכחנו שאנו נמצאים בתהליך מלחמה של אזרחים נגד אזרחים.

לאון ליטינצקי: לצערי, כפי שאמרתי לפני חצי שנה, לאזרחים החזקים תמיד יש יותר אפשרויות ויותר סיכויים לפגוע באזרחים החלשים.

לאון ליטינצקי: אני לא רוצה עכשיו לנקוב בשמן של חברות.

לאון ליטינצקי: אזכיר לכם רק שהמלחמות הללו התחילו כבר מזמן והן פוגעות בציונות של מדינת ישראל.

לאון ליטינצקי: אפילו אני, שנמצא בסך הכול 18 שנה בארץ, יכול להגיד שהציונות נפגעת מהמלחמות הללו שבהן ישראלים פוגעים בישראלים.

לאון ליטינצקי: אציג לכם דוגמה קטנטנה, שהיא די גדולה לשכבות החלשות.

לאון ליטינצקי: כאשר התחלנו לדבר לפני כשנתיים על העלאת שכר המינימום, שהציבור הרחב היה צריך ליהנות מזה, הדבר הראשון שעלה לראשם של ראשי המשק, האנשים שמשפיעים על המשק זה להעלות מייד את מחירי הסל ההכרחי, הסל הרחב.

לאון ליטינצקי: כאשר דיברנו על חברות כוח-אדם מייד בצד השני הקשו.

לאון ליטינצקי: מי מהישראלים חושב בכלל שיש איזו רפורמה שממנה צריכים ליהנות תושבי מדינת ישראל?

לאון ליטינצקי: אני מדבר על הצד השני שצריך לבצע את הרפורמה וליישם אותה.

לאון ליטינצקי: מייד חושבים איך אנחנו הישראלים צריכים להגן על עצמנו כדי שלא נפסיד.

לאון ליטינצקי: זה שהציבור הרחב צריך להרוויח מזה – את מי זה מעניין?

לאון ליטינצקי: אם זה היה מעניין את ראשי המשק אז לא היו מעלים את מחירי הלחם – ונעזוב את הלחם, שם יש לנו איזה פיקוח – וצרכים אחרים.

לאון ליטינצקי: הרי אמרו להם, גם ההסתדרות, גם משרד האוצר וגם גופים אחרים: אם אתם לא מעלים את מחיר המוצרים תראו שבתוך שנה או שנתיים תקבלו רווחים גדולים יותר כאשר נעלה את שכר המינימום.

לאון ליטינצקי: את מי זה עניין בכלל?

לאון ליטינצקי: ואותו דבר גם כאן, בדיוק אותו דבר.

לאון ליטינצקי: לצערנו כאשר אנו כחברי הכנסת מחוקקים חוק או שולחים רפורמה לים הסוער של מדינת ישראל אנו שוכחים שאת הבנקים ובעלי הבנקים ובעלי המניות של הבנקים לא מעניין בכלל שהציבור צריך ליהנות מן הרפורמה.

לאון ליטינצקי: הרי הם מייד מעבירים הוראות לפקידיהם לעשות הכול כדי שהם לא ייפגעו מהרפורמה הזאת.

לאון ליטינצקי: זה שהציבור ייפגע לא מעניין אף אחד.

לאון ליטינצקי: אם אנחנו מתנהגים בצורה הזאת אז בואו קודם כול לפני שאנו מחוקקים חוק מייד נחשוב, עוד לפני שאנו מצביעים על החוק עלינו לדעת בדיוק מה יקרה בעוד יום ובעוד יומיים, מה התהליכים שיקרו במדינת ישראל.

לאון ליטינצקי: המלחמה קיימת בשטח.

לאון ליטינצקי: אנחנו זורקים עוד גפרור אחד אל תוך מכל של דלק.

לאון ליטינצקי: התהליך שעליו אנו מדברים היום יוצר פגיעה באמינות של הבנקים מול הציבור, מול הכנסת ומול החקיקה.

לאון ליטינצקי: הרי מה הציבור יגיד?

לאון ליטינצקי: מחוקקים חוק ובסופו של דבר זה פוגע כבומרנג בנו.

לאון ליטינצקי: אז לשם מה צריך את זה?

גלעד ארדן: דרך אגב, זה בדיוק מה שהבנקים רצו שתגיד כי המסקנה מהדברים שלך שאנחנו לא צריכים בכלל לעסוק בזה.

לאון ליטינצקי: לא.

לאון ליטינצקי: תיכף תשמע את המסקנה שלי.

לאון ליטינצקי: עדיין לא סיימתי.

לאון ליטינצקי: אם כבר העברנו את החוק והרפורמה פועלת בשטח, הייתי רוצה לשמוע נתונים הרבה יותר מדויקים.

לאון ליטינצקי: לצערנו אין לנו נתונים מדויקים.

לאון ליטינצקי: יש לנו נתונים מן השטח שמגיעים מן הציבור, אבל עדיף לכולנו לשמוע את הנתונים המדויקים.

לאון ליטינצקי: הלוואי והם היו מונחים עכשיו על השולחן, אז היה קל יותר לדבר.

לאון ליטינצקי: אבל המגמה ברורה: הבנקים לא מוכנים ללכת לקראת רפורמה שתשפיע על הפסד קטן של הבנקים ועל רווח של הציבור, הבנקים לא מוכנים.

לאון ליטינצקי: לכן אני מציע לך, אדוני היושב-ראש, לחשוב האם ניתן להכריז בתוך זמן קצר על תהליך של עצירת הרפורמה ובדיקה מעמיקה של ועדה שאולי ועדת הכלכלה תמנה אותה, אינני יודע באיזה הרכב, ועדה שתבדוק את הפגיעה בציבור בעקבות הרפורמה.

לאון ליטינצקי: דבר שני, אנחנו חייבים לדעת מראש אילו קנסות יוטלו.

לאון ליטינצקי: ברגע שהבנקים גרמו נזק רב לציבור הרחב, ומדובר במיוחד בציבור החלש ולא הציבור החזק, אם יתברר בעוד חודש שהבנקים גרמו נזק לציבור עלינו לבנות תהליך של הטלת קנסות על הבנקים שעשו את זה.

לאון ליטינצקי: דרך אגב, לא שמעתי כאן מהמפקח על הבנקים ומאף אחד אחר האם היו בנקים שלא גרמו נזק, שלא העלו את העמלות, האם היה דבר כזה.

לאון ליטינצקי: אם היה, עלינו להבין שיש כאן משחק ברור.

לאון ליטינצקי: אם לא היה דבר כזה אז מישהו כאן טעה.

לאון ליטינצקי: תודה רבה.

ישראל חסון: נסיים את הישיבה בעוד כ-25 דקות לפיכך אני מבקש מן הדוברים לקצר בדבריהם, תודה.

רונן רגב-כביר: אני רוצה להתייחס לדיון ולפרספקטיבה שלו כי אחת הבעיות כאן היא התמקדות צרה מאוד, אך ורק בתחום הפיקוח על עמלות הבנקים, כאשר המטרה המרכזית של הדיון הזה כמו כל התהליך שקדם לו זה שיפור הרווחה של ציבור משקי הבית בתחום הבנקאות כאשר הדרך להשיג את זה היתה בין היתר – וזאת נקודה מרכזית – הרפורמה בעמלות.

רונן רגב-כביר: אמר המפקח על הבנקים, ולדעתי טעה, שהמטרה של הרפורמה ליצור תחרות.

רונן רגב-כביר: אין זה נכון.

רונן רגב-כביר: זה צעד, צעד חשוב, אבל רק צעד אחד מן הצעדים הדרושים כדי לייצר תחרות בשוק הבנקאות הקמעונאית, ויש צעדים נוספים שכבר התחיל דיון בהם בוועדה הזאת ולא נמשך.

רונן רגב-כביר: בוועדה ובהליכי קבלת ההחלטות, בין אצל המפקח על הבנקים ובין ברשות המחוקקת, מתמקדים אך ורק בנושא העמלות, אם יש עמלת מסלול או אין עמלת מסלול ומה הנתונים ומה העמלות השכיחות ומה העמלות הלא שכיחות, אך יש נושאים נוספים שחשוב לקדם אותם ולא מתקדמים.

רונן רגב-כביר: יש צורך קודם כול לטפל בנושא הרבית.

רונן רגב-כביר: אנחנו מדברים כל הזמן על עמלות.

רונן רגב-כביר: הבנקים גובים עבור שירותים בנקאיים גם רבית ובהחלט צריך לעקוב גם אחר הנושא הזה, אחר ההגנות הדרושות לציבור משקי הבית בתחום גבייה של רִביות.

רונן רגב-כביר: צריך לייצר שינויים מבניים בשוק הבנקאות שישפרו את התחרות כי כפי שאמר קודם חבר הכנסת ארדן ואמרו גם רבים אחרים ולמעשה המחיש גם המפקח על הבנקים עצמו, העמלות השקופות לבדן לא ייצרו תחרות.

רונן רגב-כביר: כך אמר המפקח על הבנקים בעצמו, הוא הציג את העובדות שאדוני מבקש, שיש בנקים שלא מתנהגים כפי שהיה מצפה מהם.

רונן רגב-כביר: בנקים, כמו כל גוף עסקי אחר, הם לא נחמדים או לא נחמדים, הם לא ציניים או לא ציניים.

רונן רגב-כביר: הם גופים שפועלים למטרות רווח.

רונן רגב-כביר: אם אנחנו רואים שבנקים – ובעיקר דווקא הבנקים הקטנים יותר, אלה שהיינו מצפים מהם לשפר את האטרקטיביות שלהם מול ציבור הצרכנים – דווקא הם מתנהגים לא יפה, כפי שאמר המפקח על הבנקים, אז יש כאן בעיה.

גלעד ארדן: הם העלו הכי הרבה את העמלות.

גלעד ארדן: אין יותר בנקים קטנים.

גלעד ארדן: כל הבנקים אותו דבר.

רונן רגב-כביר: אלה העובדות שאדוני מבקש, שממחישות שהרפורמה הזאת לא תשיג לבדה תחרות אמיתית על משקי הבית.

רונן רגב-כביר: חייבים לנקוט בצעדים נוספים של הפרדת חברות האשראי מן הבנקים, של כניסת שחקן משמעותי כמו בנק הדואר לתחום הבנקאות המסחרית.

רונן רגב-כביר: ללא הצעדים האלה שום תיקון ושיפור ושִפְצוּר שייעשו לרפורמה בעמלות לא יובילו למטרה הסופית.

ישראל חסון: יש לי אליך שאלה קצרה.

ישראל חסון: מאחר והדיון כאן הוא על עמלות הבנקים תבודד לרגע את כל יתר הדברים שאליהם התייחסת, ואתה צודק לדעתי.

ישראל חסון: יש לזה את החסרונות שלו.

ישראל חסון: בתחום של עמלות הבנקים לתפיסתך המעורבות ברפורמה הזאת, מעבר למה שהמפקח על הבנקים עשה, מעבר למה שדיברנו עם המפקח על הבנקים, גם אנחנו הסבנו את תשומת הלב שלו והוא פעל.

ישראל חסון: אתה סבור שצריך לעשות דבר מה נוסף היום?

רונן רגב-כביר: יש שני דברים מרכזיים שצריך לעשות.

רונן רגב-כביר: אחד, לעקוב בצורה הדוקה מאוד אחר התיקונים שמבצע המפקח על הבנקים.

רונן רגב-כביר: למשל הדברים שאמר חבר הכנסת גלנטי נכונים לחלוטין.

רונן רגב-כביר: אין שום סיבה שאזרח ותיק יצטרך לדעת שהוא זכאי להקלות כלשהן וללכת ולהגיש תעודה כלשהי.

רונן רגב-כביר: הבנקים יכולים לבדוק יפה מאוד מי עונה על הקריטריונים של אזרח ותיק ולתת לו באופן אוטומטי את ההטבות.

רונן רגב-כביר: זה בדיוק מסוג הדברים שבהם הוועדה צריכה להיות עם היד על הדופק ולעקוב אחרי פעולות הרגולטור.

ישראל חסון: בעקבות המכתב של חבר הכנסת גלנטי אליי בעניין הזה שאלתי את המפקח על הבנקים והוא דיווח לי שהדבר הזה נעשה.

רונן רגב-כביר: כאן הוא אמר שהאדם יצטרך להציג תעודה.

ישראל חסון: הוא יצטרך להציג תעודה רק פעם אחת.

רונן רגב-כביר: אין שום סיבה שיצטרך להציג תעודת אזרח ותיק.

רונן רגב-כביר: אחת הבעיות המרכזיות במימוש זכויות במדינת ישראל - - -

רוני חזקיהו: זה ברור.

רונן רגב-כביר: אפשר לתקן את זה.

רונן רגב-כביר: אפשר לייצר הקניית זכויות אוטומטית.

רונן רגב-כביר: נושא נוסף שאנחנו כל הזמן ממשיכים לעסוק בו הוא היעדר הנתונים, כפי שאמר כבוד היושב-ראש.

רונן רגב-כביר: צריך להבין, לגבי חלק מן הנתונים לא צריך לחכות 3 חודשים.

רונן רגב-כביר: לנתוני הגבייה לאחר הרפורמה צריך אולי לחכות, אך לנתונים של מה שהיה לפני הרפורמה לא צריך לחכות.

רונן רגב-כביר: עד עכשיו לאורך כל תהליך הקידום של הרפורמה הזאת וגם עם כל הוויכוח שמתקיים כרגע המפקח על הבנקים עדיין לא פרסם נתונים מוסמכים.

רונן רגב-כביר: רוצה לומר, אין אף גוף במדינת ישראל פרט למפקח על הבנקים שיודע לפרסם את הנתונים הללו ושלא יהיו מחלוקות על הנתונים שהוא מפרסם.

רונן רגב-כביר: כאשר "אמון הציבור" פרסם דוח על בסיס ניתוח הדוחות הכספיים של הבנקים עצמם התעורר ויכוח והציגו אלף ואחת שאלות מתודולוגיות.

רונן רגב-כביר: הגוף היחיד שיכול לשים סוף לוויכוח כמה שילמנו עבור העמלות מידי שנה לפני הרפורמה זה המפקח על הבנקים.

רונן רגב-כביר: אין שום צורך לחכות 3 חודשים כדי שיפרסם את הנתונים הללו.

רונן רגב-כביר: אולי הוועדה יכולה לבקש ממנו להעביר לה את הנתונים הללו.

רונן רגב-כביר: אנחנו עדיין לא הצלחנו לקבל ממנו את הנתונים.

דוד טל: המפקח על הבנקים אמר לנו שבנק הפועלים הפסיד על-פי מאזנים מבוקרים 200 מיליון שקלים כתוצאה מקיצוץ העמלות.

דוד טל: האם אדוני יודע אם יש מקומות או נושאים אחרים שבהם הבנק הרוויח?

דוד טל: אני שואל מכיוון שייתכן מאוד, ואני חושש ומוטרד מכך, שכאשר הם מפסידים במקום מסוים כתוצאה מכך כדי להשלים את החסר מעלים את העמלות במקומות אחרים.

יצחק גלנטי: באותו בנק יכולים להעלות את זה במקום אחר.

רוני חזקיהו: הבנק לקח את נתוני הרפורמה ונתוני העמלות ונתוני התנהגות הציבור כתוצאה מן הרפורמה ועשה הערכה, ודיווח על תחזית לירידת עמלות ב-2008 של 200 מיליון שקלים.

רוני חזקיהו: אין שום דיווח על מערכת פיצויים בשל העניין הזה ככל הידוע לנו.

יצחק גלנטי: האם רק על סמך התחזית שלו כבר העלה את העמלות?

יצחק גלנטי: על סמך מה?

רוני חזקיהו: לא.

רוני חזקיהו: אם לוקחים בחשבון את העמלות החדשות שהוא גובה, הוא מניח ירידה של 200 מיליון שקלים בהכנסה מעמלות ברמת חישוב שנתית.

משה פרל: ארשה לעצמי להישען על דברים שאמר חבר הכנסת ארדן, שקשה לחדש כאן, ועל דבריו של היושב-ראש, שביקש לנהל דיון ענייני.

משה פרל: לכן אני מוותר על מה שרציתי לומר, אבל אני רוצה להציג בכל זאת שלושה תיקונים עובדתיים היות והדיון כאן אמור להיות מהותי.

משה פרל: בתשובה לדברים שאמר חבר הכנסת אבו וילן, ראשית, מתוך כלל הכנסות הבנקים משקי הבית תורמים 40% ולא 75%.

משה פרל: מתוך רווחי הבנקים משקי הבית תורמים 33%.

משה פרל: הדברים שאני אומר הם עובדות.

משה פרל: אני יכול להוכיח אותם.

משה פרל: הם נשענים על סקירת המפקח על הבנקים.

דוד טל: זה נכון לאיזו שנה?

משה פרל: 2007.

משה פרל: אגב, זה דומה מאוד במשך כל השנים, וכבר אניח את דעתך: דומה מאוד למה שקורה בכל העולם.

יצחק גלנטי: אבל בעקבות הרפורמה זה בוודאי יעלה.

משה פרל: זה לא רלוונטי לרפורמה.

משה פרל: תיכף אסביר למה אני מציג את התיקונים.

משה פרל: תיקון שני, נאמר כאן על-ידי גורמים שונים, ולא לראשונה, או בואו נאמר כדי שאהיה מדויק והוגן, ניתנת לחברי הכנסת פרספציה כאילו יש בעולם מדינות שבהן גובים עמלות ומדינות שבהן לא גובים עמלות, או לא גובים עמלות ממשקי בית, או לא גובים עמלות ממקטע עובר ושב.

משה פרל: לא נכון.

משה פרל: גם לא לפי הדברים של דוח המפקח על הבנקים שצוטטו.

משה פרל: מי שהיה כאן בדיון הקודם שמע, נציג בנק ישראל מר אמיר בכר הסביר אז וניתח, ואני יכול להוכיח את זה.

משה פרל: בכל המדינות, כולל אנגליה וארצות-הברית, כולל גרמניה שלא הוזכרה היום גובים עמלות.

משה פרל: השיטות שונות, המבנה שונה, אבל העמלות בכל המדינות הללו תורמות 38, 40, 43 אחוזים מסך כל ההכנסות.

משה פרל: תיקון שלישי ואחרון, נשאלה כאן שאלה, לפי העולם הישן שלפני הרפורמה כמה שילם משק בית בממוצע.

משה פרל: ביקש נציג "אמון הציבור" את הנתון.

משה פרל: הנתון שהוצג על-ידי בנק ישראל הוא 37 שקלים על סל עמלות.

רונן רגב-כביר: לא נכון.

רונן רגב-כביר: זה היה על סל עמלות שכיחות.

משה פרל: הנתון שנמסר על סל העמלות, שהוא סל עמלות שנקבע על-ידי חברת Cap Gemini שלא עובדת אצל הבנקים, הוא 37 שקלים.

משה פרל: בסל העמלות שחישבה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה דובר על 36 שקלים.

משה פרל: איגוד הבנקים בדק את זה לא בממוצע אלא לפי חציונים וקבע כי 70% מן הציבור משלם עד 40 שקלים.

משה פרל: ועל-פי הנתון האחרון שהובא על-ידי המפקח על הבנקים לאחרונה רק על עו"ש ועל אשראי שילמו 24.5 שקלים.

משה פרל: כלומר ברור למדי כבר היום כאשר מדברים על המספר שאין כאן סיפור.

משה פרל: אלה שלושה התיקונים שרציתי להבהיר.

משה פרל: תודה.

נחום גוטנטג: מכיוון שהדיון התארך אצמצם את דבריי לשני נושאים.

נחום גוטנטג: הדברים שנאמרו נכונים, אך המעשים לא.

נחום גוטנטג: בתשובה לכבוד היושב-ראש ששאל מה צריך לעשות, גובה עמלות הבנקים הוא תוצאה של כשל שוק.

נחום גוטנטג: אנחנו חיים בדואופול, כאשר הבנקים הגדולים נותנים מטרייה לבנקים הקטנים.

נחום גוטנטג: כל עוד השוק לא ישתנה נמשיך באותו כשל והבנקים ימשיכו לנצל את הכוח שלהם על מנת להעלות את העמלות.

נחום גוטנטג: לכן הפתרון הוא להוסיף בנקים, ומר רונן רגב-כביר הציג את הדוגמה של בנק הדואר, אבל לא רק הוא.

נחום גוטנטג: עלינו להוסיף עוד בנקים שיפעלו בשוק ויתחרו על הלקוחות, כפי שיש מגזרים אחרים שבהם הדברים נעשו גם כאשר הם היו במונופול.

דוד טל: אף אחד לא רוצה להגיע לכאן ולהשקיע בבנקים.

נחום גוטנטג: שמעתי את הטיעון הזה.

נחום גוטנטג: כאשר יש רווחים כל-כך גדולים אינני יודע מדוע בנקים אחרים לא רוצים ליטול נתח משוק הרווחים הזה גם כן.

יצחק גלנטי: בנק הדואר דרש להצטרף לזה, אך לא נתנו לו.

נחום גוטנטג: הנושא האחרון שאני רוצה להעלות, האם אנחנו צריכים לבדוק את העמלות לאחר מעשה או לפני מעשה.

נחום גוטנטג: האם יש בידי בנק ישראל כלים לבדוק לפני המעשה שהבנקים עומדים להעלות את העמלות ולהגיד: רגע, עד כאן, ולא לאחר מעשה כאשר כבר שילמנו עליהן?

שלומי דגן: אני כלכלן במועצה הישראלית לצרכנות.

שלומי דגן: מר משה פרל, מנכ"ל איגוד הבנקים דיבר על אופן גביית העמלות בעולם.

שלומי דגן: בדוח של הפיקוח על הבנקים על "בחינת מחירי השירותים הבנקאיים – המלצות צוותי עבודה" נכתב, ואני מצטט: "בבריטניה נפוצה שיטה לפיה בנקים אינם גובים עמלות שוטפות בגין ניהול חשבון עובר ושב כלל".

שלומי דגן: זה דבר אחד.

שלומי דגן: דבר שני, אם אמשיך לצטט מאותו דוח: "החל משנות התשעים בנקים במדינות מערביות רבות עוברים לוויתור על גביית עמלות בגין פעולות שוטפות בחשבון עובר ושב.

שלומי דגן: הדבר נכון בוודאי בארצות-הברית".

ישראל חסון: אני מוכרח להחזיר את הדיון למסלול.

ישראל חסון: אני מצטער שאני מזכיר לכם כל פעם.

ישראל חסון: אני לא מוכן לדבר על מקטעים.

ישראל חסון: אתם עושים עוול לציבור.

ישראל חסון: אם אתם גוף שרווחת הציבור עומדת לנגד עיניו, אתם עושים בשלב הזה עוול לציבור.

שלומי דגן: אני משיב למה שאמר מר משה פרל.

ישראל חסון: האם אתה מכיר בנק בארצות-הברית שפועל בלי עמלות?

ישראל חסון: תפסיקו לטייח את עיני הציבור.

גלעד ארדן: בעו"ש – כן.

ישראל חסון: אתה מדבר שוב פעם על מקטע.

משה פרל: ומה קורה כשחוזר לאדם שיק?

משה פרל: ומה כאשר הוא חורג לרגע?

גלעד ארדן: אז גובים.

גלעד ארדן: אני לא מדבר על זה.

גלעד ארדן: אבל למה אתה מתפרץ?

גלעד ארדן: אני מדבר עם היושב-ראש.

משה פרל: אני מתפרץ משום שהוועדה הזאת מתאהבת בדברים שהם לפעמים - - -

גלעד ארדן: היא מתאהבת בדוחות של בנק ישראל, שכפי שאתה אוהב להגיד על Cap Gemini גם הוא לא עובד אצלכם.

גלעד ארדן: אנחנו מצטטים מדוח בנק ישראל.

גלעד ארדן: עו"ד סוניה בוגוסלבסקי יושבת כאן, עו"ד אמיר בכר לא.

גלעד ארדן: הם ישבו עם מר פיין, בדקו בכל הבנקים בעולם איך גובים וכתבו לנו דוח, ובדוח כתוב שיש מאות בנקים שלא גובים עמלות בעו"ש.

גלעד ארדן: זאת עובדה.

משה פרל: לא נכון.

משה פרל: רציתי לקצר בזמן, אבל טעיתי.

משה פרל: אני יכול לקרוא לכם את כל הדוח.

ישראל חסון: חבר הכנסת גלעד ארדן עובר עכשיו את החוויה של המעבר מלהיות יושב-ראש בפועל להיותו יושב-ראש במיל'.

ישראל חסון: אני עברתי את זה כבר.

ישראל חסון: עכשיו אני קובע את לוחות הזמנים.

ישראל חסון: אני מבקש לומר כמה דברים ולסכם את הדיון.

ישראל חסון: אני סבור שהנושא הזה מאוד-מאוד-מאוד רציני, כחלק ממכלול שלם של נושאים שעלינו לדון בהם.

ישראל חסון: על סדר היום מונח נושא האשראי של ועדת הכלכלה.

ישראל חסון: אנחנו צריכים להסתכל על זה במכלול שלם.

ישראל חסון: יחד עם זה, מר משה פרל, אני שולח מכאן באמצעותך כמנכ"ל איגוד הבנקים מסר.

ישראל חסון: כאשר ועדת הכלכלה נדרשה לסוגיית העמלות, הבנקים היו צריכים לגלות רגישות להבין ובמידה מסוימת ליזום.

ישראל חסון: הבנקים בהתנהלות שלהם – וזה מתקשר למה שחבר הכנסת אבו וילן אמר – לא צריכים לחכות לתיקונים שהמפקח על הבנקים מתקן כאן שבעיניי נכנסים לסעיף חמלה.

דוד טל: זה נאמר להם לפחות על-ידי חבר כנסת אחד.

ישראל חסון: אז לפחות על-ידי שניים.

ישראל חסון: אני מציע לבנקים שיגלו רגישות גבוהה יותר מאשר גילו בטיפול שלהם ברפורמה בצמצום העמלות.

ישראל חסון: אין שום ספק, אנחנו נשב כאן בעוד חודש עם הנתונים המוסמכים של המפקח על הבנקים ושל בנק ישראל.

ישראל חסון: כל מי שרוצה ומסוגל להביא נתונים מוסמכים נוספים, לא נתונים חלקיים, כל גורם שהוא – הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, האגודה הישראלית לצרכנות, כל מי שרוצה ומסוגל להביא תמונה כוללת מוזמן לשלוח לוועדה.

ישראל חסון: אנחנו נתקן סטיות במידה והמפקח לא יפעל.

ישראל חסון: עד כה, אני רוצה לומר לכם, הוא פעל בצורה מכובדת ושקולה.

ישראל חסון: אם נגלה בעניין הזה חריגות אנחנו נפעל ביד אחת.

ישראל חסון: אני מבקש מן הבנקים, תחסכו את זה מאתנו.

ישראל חסון: יש לכם את כל הזכות להרוויח, ולא צריך להתבייש בזה, יש לכם את כל הזכות לעבוד, אבל תגלו חמלה.

ישראל חסון: לא היינו צריכים להגיע לתיקון על-ידי המפקח על הבנקים בסעיף של הגמלאים או של הוותיקים או של העתיקים.

ישראל חסון: לא צריך להגיע לזה.

ישראל חסון: תקדימו אותנו ברבע צעד ביוזמה שלכם, אני ממש מבקש, כי אחרת אנחנו נפעל.

ישראל חסון: אני אומר לכם שהיכן שזה לא יתגלה אנחנו נגיד את דברינו.

ישראל חסון: אני מצפה מאוד לשינוי מסוים, ותקראו לו תמים, או לא תמים, אבל מהפוזיציה הזאת אל תקבלו אותו כתמים מדי.

ישראל חסון: אני מחפש דרך להשיג את הדברים שאנחנו מדברים עליהם בהרבה יותר הידברות ובפחות חקיקה.

ישראל חסון: חקיקה תרחיק מאתנו את התחרות.

ישראל חסון: אבל כאן אני פונה לכל מי שעוסקים במלאכה – אל תביאו אותנו לנקודה ההיא.

ישראל חסון: אני מודה לכם.

ישראל חסון: בעוד חודש ומשהו נדון בדוח המלא.

ישראל חסון: תודה.