ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 687, 2008-08-31 09:30

ישראל חסון: בוקר טוב, אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה.

ישראל חסון: על סדר היום תקנות הסדרים במשק המדינה ( תיקוני חקיקה) (אמות מידה לקביעת מחיר מכל נייח), התשס"ח-2008.

ולדימיר נמירובסקי: אנחנו באים לפה בהמשך לאישור חוק קידום התחרות.

ולדימיר נמירובסקי: חוק קידום התחרות קבע מסגרת.

ולדימיר נמירובסקי: אחד מהדברים החשובים באותה מסגרת היה קביעת אמות מידה וקביעת מחירים של צוברים שהספק היוצא צריך לקבל תמורה עבורם מהספק הנכנס.

ולדימיר נמירובסקי: אנחנו מציגים פה אמות מידה.

ולדימיר נמירובסקי: בהמשך לכך יהיו גם תקנות שיקבעו מה המחירים.

חן בר-יוסף: החוק קבע שהשר יביא אמות מידה לאישור הוועדה.

חן בר-יוסף: יש פה מכירה בכפייה של מכירה לא שגרתית.

חן בר-יוסף: יש פה את הפרמטרים המרכזיים שיהיו ההנחיה הברורה והחד משמעית לוועדת המחירים על פיהם לפעול.

חן בר-יוסף: במחירים מפוקחים באופן רגיל אין אמות מידה.

חן בר-יוסף: יש את הזכות או את החובה החוקית לקבוע מחיר מפוקח.

חן בר-יוסף: ועדת המחירים היא ועדה שמורכבת משני נציגים של משרד התשתיות, פלוס שני נציגים של משרד האוצר.

חן בר-יוסף: הוועדה הזאת בונה מסגרת תעריפית כזאת או אחרת, ומציגה אותה בפני החברות בתחום הדלק.

חן בר-יוסף: לא חסרים נושאים שוועדת המחירים דנה בהם ויורדת לפרטים.

חן בר-יוסף: כיוון שיש פה תהליך קצת שונה, ביקשה הוועדה - וכך נקבע בחוק - שאמות המידה, שזה הקריטריונים שעל פיהם תפעל ועדת המחירים, יוצגו לה.

חן בר-יוסף: נוסחו אמות מידה אחרי עבודה פרטנית במשרד.

חן בר-יוסף: הבאנו לפה את הפרמטרים המרכזיים שעל פיהם אנחנו חושבים שנכון להנחות ולקבוע את המחירים בוועדת המחירים.

חן בר-יוסף: השר שלח את הנוסח.

חן בר-יוסף: קודם שלחנו אותו להתייעצות עם החברות.

חן בר-יוסף: קיבלנו התייחסויות.

חן בר-יוסף: חלק מההתייחסויות היו ענייניות.

חן בר-יוסף: חלק לא מצאנו נכון להכניס בשלב זה.

חן בר-יוסף: אנחנו בשלב אחד מתוך שלושה שלבים.

חן בר-יוסף: השלב הבא, אחרי שיאושרו התקנות, זה שהמשרד ינסח תעריף מפורט לכל צובר , לכל גודל , לכל שנתון שלו.

חן בר-יוסף: הצוברים מונחים בקרקע הרבה שנים.

חן בר-יוסף: התעריף המפורט הזה יוצג לעיון והתייחסות כל החברות שמעוניינות בכך.

חן בר-יוסף: יבוצע שימוע לחברות במסגרת ועדת המחירים.

חן בר-יוסף: ועדת המחירים תמליץ על מחיר או על שיטת תמחור.

חן בר-יוסף: ההמלצה הזאת מוגשת לשר התשתיות ולשר האוצר.

חן בר-יוסף: הם אלה שמוסמכים לחתום על צווי מכירה.

חן בר-יוסף: זה התהליך.

חן בר-יוסף: אנחנו עכשיו בשלב של אמות המידה.

ישראל חסון: כל החברות הגיבו?

חן בר-יוסף: ממש לא.

חן בר-יוסף: שתי חברות.

חן בר-יוסף: אנחנו שלחנו לחברות בקשה לקבלת נתונים ומספרים שלהן.

חן בר-יוסף: גם לזה לא כל החברות הגיבו.

חן בר-יוסף: התייחסנו לכל המספרים ששלחו החברות.

חן בר-יוסף: הם יבואו לידי ביטוי כשנגיע לרזולוציה הגבוהה של המספרים בוועדת המחירים.

רונן סולומון: הרפורמה עברה מעל לחצי שנה.

רונן סולומון: התקנות האלו היו צריכות לעבור ב30.

רונן סולומון: 6.

רונן סולומון: אנחנו בחודשיים פיגור.

רונן סולומון: נכון לכרגע אין כמעט יישום של הרפורמה כי אין מחיר קבוע.

רונן סולומון: אי אפשר לדעת מה המחיר של הצובר.

רונן סולומון: אם רוצים להעביר, אז החברות הגדולות נותנות מחירים שאפילו לא עומדים באמות המידה.

רונן סולומון: אני לא מבין למה ועדת המחירים לא קבעה את הנוסחה.

רונן סולומון: אנחנו מדברים על יותר מחצי שנה.

רונן סולומון: חוץ מאמות המידה אנחנו צריכים לחכות לעוד תקנות.

ישראל חסון: אני הבנתי שהיא קבעה את רכיבי הנוסחה.

רונן סולומון: רק את רכיבי הנוסחה.

אתי בנדלר: רכיבי הנוסחה שקובעים את המחיר הסופי אינם טעונים אישור ועדת הכלכלה.

אתי בנדלר: אמות המידה טעונות אישור ועדת הכלכלה.

ישראל חסון: הנוסחה כתובה כאן, המספרים לא.

ישראל חסון: המספרים לא רלוונטיים לשולחן הזה.

ישראל חסון: אם אתה מאשר שהתכולה של הנוסחה תהיה שמן, לימון, מלח, פלפל הם יבוא ויגידו לך כמה עולה כל דבר.

ישראל חסון: הדיון הוא על הרכיבים.

אבשלום וילן: למה אנחנו בחודשיים איחור?

לאה ורון: התקנות הגיעו לוועדה ב15 ביוני.

אבשלום וילן: זה לא בסדר.

אבשלום וילן: אני רואה על כל צעד ושעל שתקנות מעוכבות.

ישראל חסון: ב18 באוגוסט, כשנכנסתי לתפקיד, הדיון הראשון שקבעתי היה הדיון הזה.

ישראל חסון: יזמנו את הדיון הזה משום שלתפישת העולם שלי אם לא היינו עושים את זה עכשיו אלא באוקטובר היינו מפקששים את החורף.

ישראל חסון: הציבור היה מפסיד חורף שלם של אופציה להורדת מחירים בגז.

אבשלום וילן: אני חושב שלא יכול להיות מצב שתקנות של חוקים שהכנסת מחוקקת לא מגיעות בזמן.

רונן סולומון: לפחות שמהוועדה הזאת תצא הנחיה לוועדת המחירים להתקין בצורה המהירה ביותר את המחירים.

רונן סולומון: סעיף 2(2), שמדבר על עלות ההתקנה, מתייחס לנושא שהוא כמעט לא רלוונטי בהעברת צוברים.

רונן סולומון: את עלות ההתקנה הראשונית, דהיינו החפירה, החציבה וכדומה הדיירים משלמים ביום שהם קיבלו את הבניין מהקבלן החדש.

רונן סולומון: לבקש עכשיו שוב פעם מאותו ספק נכנס לשלם לספק היוצא עבור עלות ההתקנה זה לא רלוונטי.

רונן סולומון: אם בכל זאת מחליטים שזה יהיה, אז זה צריך להיות בעלות מופחתת.

רונן סולומון: עלות החציבה לפני 30 שנה היא לא עלות החציבה של היום.

תמר בזק-רפופורט: לדיון באמות המידה בוועדה הזאת הייתה מטרה מסוימת.

תמר בזק-רפופורט: המטרה הייתה שמירה על זכויות קנייניות בצורה האופטימאלית שאפשר.

תמר בזק-רפופורט: זה אחרי שקבעו את הקביעה המאוד קשה של מכירת הצוברים בכפייה.

תמר בזק-רפופורט: יש כאן הפקעה.

תמר בזק-רפופורט: אמרה עו"ד בנדלר שאם עושים כזאת פגיעה מן הראוי שכאשר קובעים את אמות המידה ועדת הכלכלה תפקח עליהן.

תמר בזק-רפופורט: במקום שיתנו מרשם ברמה עקרונית של מה הם החומרים שייכנסו, באו ואמרו יהיו פחמימות וחלבונים.

תמר בזק-רפופורט: אמות המידה הן מאוד כלליות, הן לא מאפשרות לוועדה ביקורת אמיתית על מה שיצא מהנוסחה הזאת.

תמר בזק-רפופורט: הנוסחה הזאת יכולה לצאת אפס ויכולה לצאת מאה.

תמר בזק-רפופורט: לא נתנו לוועדה הכלים לפקח על מה שיצא מוועדת המחירים.

ישראל חסון: תסבירי למה.

ישראל חסון: איזה רכיבים חסרים לך?

תמר בזק-רפופורט: ברור שכאשר מוכרים צובר מה שמשנה זה גודל הצובר.

תמר בזק-רפופורט: ברור שגדול וקטן זה לא אותו דבר.

תמר בזק-רפופורט: השאלה איזה מחיר של צובר לוקחים, האם לוקחים מחיר של צובר כפי שהוא קיים בשוק החופשי, או שלוקחים את מחיר הצובר ההיסטורי כפי שנקנה באותן שנים.

תמר בזק-רפופורט: הדברים נשארו פתוחים.

תמר בזק-רפופורט: השאלה היא אם הפחת יהיה כזה או אחר.

אתי בנדלר: נניח שלא הולכים על מחיר השוק של היום ומפחיתים אותו, שזאת השיטה שאתם הצעתם, אלא הולכים על המחיר ההיסטורי של מה ששולם למעשה ועליו עושים התאמות, מה הטענה שלך במקרה הזה?

אתי בנדלר: נניח שנקנה מכל בתורכיה לפני 20 שנה.

תמר בזק-רפופורט: הטענה שלי היא שכאשר מפקיעים הדבר הבסיסי שנותנים זה את המחיר שיכולים לקבל אילו מוכרים מרצון.

תמר בזק-רפופורט: זה המינימום שזכאים לו.

אתי בנדלר: את יוצאת מתוך הנחה שיש שוק של מוכרים מרצון וקונים מרצון של מכלי גז שטמונים באדמה.

אתי בנדלר: אם היה שוק כזה לא היה צורך בהוראות למכירה כפויה.

תמר בזק-רפופורט: אני חושבת שיש מכירות מרצון.

תמר בזק-רפופורט: גם אם אין מכירות מרצון, אז יש כלים לשמאים לדמות מכירה מרצון.

תמר בזק-רפופורט: אם לא מכרו מרצון צובר, אז מכרו מרצון דברים אחרים בעולם הזה.

תמר בזק-רפופורט: יש כללים לאיך שוק מתנהל ולאיך מוכרים דברים.

תמר בזק-רפופורט: ברור שמה שרואה לנגד עיניו המוכר והקונה זה מה שיש לנגד עיניו כיום בחוץ.

תמר בזק-רפופורט: אם הוא לא היה קונה את המשומש הוא היה קונה את החדש.

תמר בזק-רפופורט: החדש הוא החלופי שלו.

תמר בזק-רפופורט: זה מה ששמאי יודע לעשות.

ישראל חסון: אנחנו יכולים לחזור על אותם דיונים אין סופיים שעשינו ברפורמה ומה בעצם ההיגיון בקיומה של הרפורמה.

ישראל חסון: אני לא מציע שנעשה את זה, משום שאת השיעור הזה עברנו.

ישראל חסון: אנחנו מנסים למצוא בתוך התהליך הזה את מרכיבי האיזון.

ישראל חסון: את אומרת שאת רוצה לעבוד על פי נוסחה שאומרת מה המחיר האלטרנטיבי לזה שנכנס.

ישראל חסון: בזה את מייקרת מאוד את עלות הרפורמה לצרכן.

ישראל חסון: אני יוצא מנקודת הנחה שצרכן ששילם לך במשך 10 השנים האלו פיצה אותך על הפחת ועל ההשקעה.

ישראל חסון: לגיטימי.

ישראל חסון: אין לי טענה.

ישראל חסון: קיבלת פיצוי על ההשקעה הראשונית שלך.

ישראל חסון: את הפיצוי היחסי קיבלת.

ישראל חסון: את באה ואומרת לי שאת המכונית המשומשת אני קונה ממך במחיר של מכונית חדשה.

תמר בזק-רפופורט: לא זאת ההצעה.

תמר בזק-רפופורט: כאשר אני מוכרת מכונית משומשת המחיר שלה נקבע לפי האחוז שמורידים כל שנה ממכונית חדשה.

אבשלום וילן: זאת לא הדוגמה.

אבשלום וילן: יושב-ראש הוועדה אמר שזאת לא מכונית משומשת.

תמר בזק-רפופורט: אני מניחה שאני מוכרת את הצובר למלוא התקופה.

תמר בזק-רפופורט: לא רצו לתת פה סובסידיה לחברות החדשות.

תמר בזק-רפופורט: לא רצו לתת תמיכה למי שרוצה להיות על גבו של אחר.

תמר בזק-רפופורט: רצו לתת כאן פתרון לכך שבאים ואומרים לדיירים לשלוף את הצובר ולהכניס חדש והם לא רוצים.

תמר בזק-רפופורט: זאת הבעיה העיקרית שהחוק בא לפתור.

ישראל חסון: החוק בא לייצר מצב שתהיה תחרות אמיתית והוגנת לא על גבו של הצרכן.

תמר בזק-רפופורט: החסם שנועדה ההוראה הזאת לטפל בו הוא החסם של הקושי של המעבר הטכני של הצובר.

תמר בזק-רפופורט: אם רוצים לקחת את הצובר, לפחות שיהיה במחיר שוק, לא במחיר מסובסד.

תמר בזק-רפופורט: אין שום סיבה לעודד טרמפיסטיות חופשית על חשבון מי שמשקיע.

תמר בזק-רפופורט: המשמעות היא שהכי טוב לי שאמישראגז תשקיע.

תמר בזק-רפופורט: זה לא לטובת הצרכנים.

תמר בזק-רפופורט: זה לרעת הצרכנים.

תמר בזק-רפופורט: אמות המידה הן גם לגבי צוברים שנטמנים כעת.

תמר בזק-רפופורט: פז גז מחליטה אם לטמון צובר, אם לא לטמון צובר וכמה להשקיע.

תמר בזק-רפופורט: אם היא יודעת שהיא לא מקבלת את ההחזר על ההטמנה היא לא תעשה את זה.

תמר בזק-רפופורט: זה לטובת הצרכן?

תמר בזק-רפופורט: זאת סובסידיה לחברות שלא עומדות בתחרות כי הן חלשות.

תמר בזק-רפופורט: אם רוצים לחזק את התחרות צריך להכניס לתחרות חברות חזקות שמסוגלות להתמודד, לא חברות שרוצות לחיות על הגב של מישהו אחר.

תמר בזק-רפופורט: אני לא אמרתי שאני רוצה למכור מכונית משומשת במחיר חדשה.

תמר בזק-רפופורט: אני רוצה למכור מכונית משומשת במחיר משומשת אמיתית, לא במחיר סובסידיה.

תמר בזק-רפופורט: אין הצדקה חוקית או אחרת לתת סובסידיה.

תמר בזק-רפופורט: התקנות קבעו דברים מאוד כלליים שיכולים לחיות בשלום עם מה שאמרתי ויכולים גם לא.

תמר בזק-רפופורט: אני מציעה שהוועדה תיכנס לפרטים.

עידן בן-ארי: מדובר בנושא שמעורבים בו עשרות מיליוני דולרים.

עידן בן-ארי: מדובר בעשרות אלפי צוברים.

עידן בן-ארי: מדובר במהלך כבד משקל.

עידן בן-ארי: הוא יכול למוטט חברות וגם להרים אותן.

ישראל חסון: קשה לי לראות חברות שמתמוטטות.

ישראל חסון: יכול להיות שאתה רואה איזה תרחיש אפוקליפטי שאני לא רואה אותו.

ישראל חסון: אני סבור שהדיון הוא על בסיס התחשיב.

ישראל חסון: הוא אומר לך שהוא רוצה לחשב על פי הערך הראשוני שהיה.

ישראל חסון: אתה אומר שאתה רוצה לחשב לפי הערך הנוכחי.

עידן בן-ארי: לא ברור לי מה הפורמולה שעולה מפה.

עידן בן-ארי: לא ברור לי עד כמה עמוקים ההבדלים בינינו.

עידן בן-ארי: יכול להיות שיש הבדלים אחרים שאני לא מודע להם.

עידן בן-ארי: כתוב ב(ד) "ביצוע עבודות הנדרשות כתוצאה מהבדיקות התקופתיות בהתאם לתקן ישראלי.

עידן בן-ארי: ." על איזה עבודות מדובר?

עידן בן-ארי: האם על עבודות שהיו?

עידן בן-ארי: האם על עבודות שיהיו?

עידן בן-ארי: אנחנו עומדים מאחורי הרפורמה, אין לנו בעיה איתה.

עידן בן-ארי: מי שתחרותי ינצח.

עידן בן-ארי: אדוני הסביר שבגלל עיכובים חל עיכוב בתקנות.

עידן בן-ארי: אם הדבר הזה ייעשה על רגל אחת ייגרם נזק.

עידן בן-ארי: רצינו להביא לפה מישהו משלנו.

עידן בן-ארי: לא יכולנו להביא אותו כי זומנו רק ביום שלישי.

עידן בן-ארי: ביקשנו דחייה אבל לא נענינו.

עידן בן-ארי: אני מציע לאדוני שבשביל לקיים דיון יותר ממצה.

עידן בן-ארי: .

ישראל חסון: אני מנסה להבין על איזו נקודה אנחנו תקועים איתך.

ישראל חסון: מה לא מובן מהסעיפים?

ישראל חסון: אם הצלחתי להבין את זה, אז אין לי ספק שאתה, שמוכשר ממני פי כמה בהבנת הנקרא, תבין את זה.

ישראל חסון: האם תוכל להגיד לי מה אתה לא מבין?

ישראל חסון: אתה לא מבין את הסעיף של ביצוע העבודות הנדרשות?

עידן בן-ארי: אני לא מבין את הסעיף הזה.

עידן בן-ארי: יכולות להיות לו 10 משמעויות שונות.

אתי בנדלר: יכולות להיות לו 2 משמעויות.

אתי בנדלר: אם מדברים על עלות היסטורית, שעליה צריך להוסיף מרכיבים מסוימים כפי שהבנתי את ההגדרה, אז זה צריך להיות עבודות שבוצעו, כי אחרת יכול מישהו לומר שצריכים להביא בחשבון עבודות שיש לבצע או שיבוצעו.

אתי בנדלר: העיקרון הוא שמדובר על עלות היסטורית עם תוספת של מרכיבים מסוימים שיש להוסיף כדי להגיע לשורה התחתונה.

ולדימיר נמירובסקי: בדיוק.

אבשלום וילן: האם האנשים האלה יוכלו להופיע בפני ועדת המחירים ולטעון את טיעוניהם?

אתי בנדלר: אני מבינה שמדובר במחיר ממוצע לסוגים שונים של מכלים, לא שלגבי כל מכל ייעשה חישוב פרטני.

חן בר-יוסף: יש למכלים האלה סטנדרטיזציה.

חן בר-יוסף: יש סטנדרטים בשוק.

חן בר-יוסף: הולך להיקבע מחיר סטנדרטי.

חן בר-יוסף: יש אירועים מרחיקי לכת.

חן בר-יוסף: אם משהו לא נופל בתוך הסטנדרט יצטרכו לבוא עם שמאות ספציפית.

חן בר-יוסף: דאגנו שהסטנדרט יכסה 98%,99% מהמקרים.

חן בר-יוסף: על ה2% הנוספים יתדיינו החברות ויגיעו להסכמה.

אתי בנדלר: אני לא משוכנעת שהאמור בנוסח שהמצאתם עולה בקנה אחד עם ההצהרה שלך כרגע.

חן בר-יוסף: יש פה את המחיר הבסיסי.

חן בר-יוסף: על גבי המחיר הבסיסי בוצעו כל מיני פעולות לאורך השנים.

חן בר-יוסף: לא דומה מכונית שעברה החלפת מנוע לפני שנה למכונית באותו מצב רגע לפני החלפת המנוע.

חן בר-יוסף: מצאנו לנכון לשקף את הפעולות שבוצעו על ידי הספק - במידה והוא הוכיח שהוא ביצע אותן - במחיר ברגע שהוא מעביר.

חן בר-יוסף: רכב ביום אחרי הטסט שווה את הטסט שעשו לו.

חן בר-יוסף: מדובר בצוברים שחלקם עוברים טסטים.

חן בר-יוסף: מגיע למי שעשה את הטסט את ההחזר הזה.

חן בר-יוסף: דבר אחר זה לגבי המחיר הבסיסי, לגבי המחיר היסודי.

חן בר-יוסף: קיימות שתי אפשרויות בפיקוח.

חן בר-יוסף: דנו בזה רבות לפני שהוצאנו את התקנות.

חן בר-יוסף: המשק הישראלי לא משלם לחברת חשמל את המחיר האלטרנטיבי של הקרקע ברידינג.

חן בר-יוסף: הוא גם לא משלם לה כמה שעולה היום לקנות את המנוע או את טורבינת החשמל במחיר של היום מופחת על פני 20 שנה.

חן בר-יוסף: הוא משלם לחברת החשמל את המחיר ההיסטורי בספרים שלה.

חן בר-יוסף: זאת אפשרות אחת בפיקוח.

חן בר-יוסף: היא נהוגה בהרבה מאוד תחומים.

חן בר-יוסף: היא לגיטימית.

חן בר-יוסף: היא נקראת החזר עלות.

חן בר-יוסף: אני מחזיר את העלות שאותה השקעת.

חן בר-יוסף: אני לא מחזיר לך את העסקה שכרגע אתה יכול למצוא בשוק הכי טובה.

חן בר-יוסף: בצוברים יש אפשרות לתת את הערך האלטרנטיבי.

חן בר-יוסף: אם אני לוקח צובר כזה, מוציא אותו מהקרקע ומוציא אותו לשוק הוא נותן לי את אותו דבר כמו צובר חדש.

חן בר-יוסף: הלכנו ועשינו כל מיני בדיקות.

חן בר-יוסף: לפי ההמלצות שנמצאות בפנינו יש אפשרות לתת ערך עדכני של צובר מופחת על פני שנים.

חן בר-יוסף: אנחנו חושבים שנכון שהדיון הזה יעלה בוועדת המחירים.

חן בר-יוסף: צריך לקבוע איזה מבין שתי האפשרויות הוא יותר עדכני, הוא יותר רלוונטי למקרים השונים.

חן בר-יוסף: יכול להיות שיש צוברים מסוג מסוים שנכון לקבוע לגביהם דבר אחד, ויש צוברים מסוג אחר שנכון לקבוע לגביהם דבר אחר.

חן בר-יוסף: אנחנו משאירים את זה כרגע בנוסח הקיים.

חן בר-יוסף: אנחנו בטוחים שבדיון בוועדה נשמע חברות.

חן בר-יוסף: אני לא יודע למה חברות הגז הגדולות מדברות על כך שייקחו להן צוברים.

חן בר-יוסף: אנחנו בהחלט מצפים שהן יפנו לחברות גז גדולות אחרות או קטנות וייקחו גם מהן צוברים.

חן בר-יוסף: כל הרעיון של הרפורמה והתחרות הוא לפתוח את השוק הזה לתחרות חופשית בין כל הנמצאים בו.

חן בר-יוסף: אני חושב שבמאזן הכולל מספר הצוברים שיחליף ידיים יהיה גדול ממספר הצרכנים הסופי שיהיה לכל חברה.

חן בר-יוסף: זאת התחרות האמיתית שתתחולל.

עידן בן-ארי: לי לא היה ברור אם מדובר בעלות חדשה או בעלות היסטורית.

עידן בן-ארי: אני רואה שהנושא לא סגור והוא ייסגר בוועדת המחירים.

עידן בן-ארי: הפקעה בנוסח של עלות היסטורית היא לא חוקתית, היא לא עולה בקנה אחד עם הפסיקה.

עידן בן-ארי: זה בכלל לא רלוונטי אם יפקיעו מחר ממישהו קרקע וישלמו לו את מה שהוא שילם לפני 30 שנה.

עידן בן-ארי: מסתכלים על מה ששווה הקרקע היום.

עידן בן-ארי: נניח שלוקחים ממישהו צובר.

עידן בן-ארי: הצובר הזה היה יכול לשמש אותו במקום אחר.

עידן בן-ארי: צובר זה לא סתם עוד מילת קסמים, אלא זה משהו שמשמש את החברה בפעילות היום יומית שלה.

עידן בן-ארי: צריך לדון בעניין הזה פה.

עידן בן-ארי: זה לא נכון להשאיר את הנושא הזה לוועדת המחירים.

עידן בן-ארי: זו המהות של אמות המידה.

גל לויטה: מדובר פה בהליך של הפקעה.

גל לויטה: זאת פגיעה קשה בחברות.

גל לויטה: יש סיבה לכך שהנוסחה תידון כאן.

אפרת גל-נוי: מה שצריך להיות מאושר בוועדה זה אמות המידה.

אפרת גל-נוי: צו הפיקוח על מחירי מצרכים ושירותים הוא צו נפרד.

אפרת גל-נוי: הוא ייקבע על פי המלצה של ועדת המחירים ועל ידי שר התשתיות הלאומיות ושר האוצר.

אפרת גל-נוי: זאת מסגרת נפרדת.

אפרת גל-נוי: מה שייקבע בצו לא טעון אישור של ועדת הכלכלה.

אתי בנדלר: אני לא חושבת שעל זה יש מחלוקת.

אתי בנדלר: אני מבינה שהטענות האלו אינן חוקתיות, משום שככל שמדובר בפסיקה שנוגעת להפקעה לא ניתן ללכת למחיר היסטורי ותוספות, זאת אומרת לא מדובר בעלויות של המוכר שעליו נכפית המכירה אלא חייבים ללכת לפי המחיר של השוק הנוכחי.

חן בר-יוסף: הטענה לגבי עלות היסטורית או עלות נוכחית של הצובר צריכה להראות שיש ערך שוק לצובר.

חן בר-יוסף: הצובר הזה לא עובר לסוחר בשוק הישראלי.

חן בר-יוסף: אנחנו במסגרת העבודות שעשינו ראינו שנכון למצוא ערך אלטרנטיבי לפי ערך שוק קיים.

חן בר-יוסף: אנחנו לא מסירים את האפשרות שיכול להיות מצב שבו נכון להחזיר למישהו את ההשקעה שלו.

חן בר-יוסף: אנחנו לא חושבים שזה המקרה השכיח.

חן בר-יוסף: בנוסח הקיים אנחנו מאפשרים את כל המצבים האלה.

חן בר-יוסף: אנחנו פתוחים לשמוע את עמדות החברות בעניין הזה, כולל האפשרות של כל חברה בפני עצמה.

חן בר-יוסף: זאת אחת הסיבות המרכזיות לזה שהלכנו על ערך שוק, או שמצאנו שזה הגורם הדומיננטי במרבית הצוברים.

חן בר-יוסף: ראינו שהמוצר הזה, אחרי שאתה מוציא אותו ועושה לו את הטיפול הנכון, חוזר לשוק כמעט כמו חדש.

חן בר-יוסף: שתי אפשרויות קיימות בנוסח הקיים.

חן בר-יוסף: אנחנו יודעים - פחות או יותר - לאן הולכים במרבית המקרים.

אתי בנדלר: האם אתה אומר שאמות המידה מאפשרות נוסחה גמישה?

ישראל חסון: הוא אומר שבהשקעה של קרוב ל50% מהערך של מכל אפשר לחדש אותו.

חן בר-יוסף: מחדשים אותו בפועל.

ישראל חסון: הדבר הזה נכנס לנוסחה.

אברהם פרל: משרד התשתיות כבר יודע מקצועית את מה שצריך לעשות ואיך לעשות.

אברהם פרל: הוועדה הזאת יודעת איך לקבוע את המחיר על מנת שהוא יהיה מחיר הוגן.

אברהם פרל: הפשרה היא בחוק.

אברהם פרל: הספק הנכנס יכול לקבוע אם הוא רוצה לקנות את הצובר.

גל לויטה: מה שבעצם מבקשים מהוועדה כאן זה להצביע על אמות מידה, כשאת סימני החיבור או החיסור תיעשה ועדת המחירים.

גל לויטה: הוועדה הזאת אמורה לקבוע את העקרונות, לא רק את אמות המידה.

גל לויטה: הוועדה הזאת שומרת הסף.

גל לויטה: בסופו של יום הפקעת המכלים תיעשה על פי הקבוע בחוק.

אבשלום וילן: המחוקק לא ייכנס לשורה התחתונה של תיקון מסחרי.

אבשלום וילן: תפקידו לקבוע את העיקרון בלבד.

אבשלום וילן: ביום שנצטרך לברר בין החברות לגבי מחירים תפטר אותנו מתפקידנו.

אבשלום וילן: אנחנו מאשרים אמות מידה.

אבשלום וילן: איננו נכנסים לרזולוציות של מחירים סופיים שנקבעים על פי אמות המידה האלו.

ישראל חסון: הטענה שלך ברורה.

ישראל חסון: נחליט אם אנחנו רוצים להיות חותמת גומי או משהו יותר קשיח מזה.

ירון קיסרי: מתחילת הרפורמה קיימת תחרות .

ירון קיסרי: גם בתקופת הזמן הזאת יש מכירות של צוברים.

ירון קיסרי: לפחות לגבי סופר גז המחירים נעשו לפי עיקרון אחד.

ירון קיסרי: יש חברות שמסכימות לקנות לפי מחיר כלכלי.

ירון קיסרי: זה הנדבך הראשוני והמרכזי שצריך להיות באמות המידה.

ירון קיסרי: ברור שצריך להיות מחיר כלכלי.

ירון קיסרי: הוא לא צריך להיות היסטורי.

ירון קיסרי: מתקיימות עסקאות בין קונה מרצון ומוכר מרצון.

ירון קיסרי: נורא פשוט למצוא את המחיר הכלכלי.

ירון קיסרי: אני מניח שלמשרד התשתיות יש מספיק יועצים והם יכולים לקבוע מחיר כלכלי נכון להיום.

ירון קיסרי: צריך לקחת בחשבון את תקופת הזמן.

ירון קיסרי: תקופת הזמן היא תקופה מאוד קריטית.

ירון קיסרי: אפשר להסתכל עליה בכמה אופנים.

ירון קיסרי: תקופת הזמן היא קריטית לגבי הערך הכלכלי של הצובר.

ירון קיסרי: בחוק, כמו שאנחנו מבינים, יש אילוץ או כפייה למכור את כל הצוברים.

ירון קיסרי: צריכה להיות קביעה מדויקת לגבי כל העלויות הכלכליות של כל הצוברים, שלא יהיה מצב שיהיו חריגים.

ישראל חסון: הנקודה של הזמן היא נקודה משמעותית.

ישראל חסון: אני הבנתי את נושא הזמן קצת אחרת.

ישראל חסון: מה פרק הזמן שהחוק קובע להתנהלות הדיון בין חברה יוצאת לחברה נכנסת מול ועדת המחירים?

חן בר-יוסף: החוק קבע ימים.

אתי בנדלר: המרכיבים שהביאו בחשבון לעניין הזה הם עגבניות, ירקות ופלפלים.

אתי בנדלר: המשקל של כל אחד מהמרכיבים האלה נותן את הטעם לסלט.

אתי בנדלר: נניח שאני כחברה נכנסת רוצה לקנות צובר מסוים במקום מסוים.

אתי בנדלר: איך אני אדע כמה אני צריכה לשלם?

אתי בנדלר: האם לכל צובר תקבע ועדת המחירים מחיר פרטני, או שתהיה נוסחה כללית שאני אוכל לחשב אותה ולהגיד לחברה המוכרת שעבור הצובר הספציפי זה יהיה המחיר?

אתי בנדלר: האם זה יהיה סלט סטנדרטי ויהיו כמה סוגי סלטים שמראש יודעים מה הטעם שלהם והמחיר שלהם, או שבכל מקרה עושים תרכובת אחרת?

אתי בנדלר: את הנושא הזה אני לא מבינה ברמה הכללית של התקנות.

ישראל חסון: יהיה סטנדרט.

ישראל חסון: כל אחד יוכל לחשב לעצמו את המחיר.

חן בר-יוסף: יהיה תפריט לכל אחד מסוגי המנות.

חן בר-יוסף: לכל מנה יהיה גודל ורמת בישול מסוימת.

חן בר-יוסף: לכל צובר יהיה מחיר יסודי ביום ה-0, דהיינו היום.

חן בר-יוסף: עכשיו הולכים אחורה עם השנים.

חן בר-יוסף: נניח שהצובר נמצא בקרקע 7,10,12 שנים.

חן בר-יוסף: לכל שנה ייקבע שיעור פחת.

חן בר-יוסף: השאלה מה הצובר הזה עבר הלאה, האם בשנה ה10 שלו ביצעו עליו את הבדיקה התקופתית הנדרשת בחוק, האם יש על זה תיעוד, האם כשהצובר הזה הוטמן היה צריך לחצוב בסלע או רק לחפור עם מחפרות.

חן בר-יוסף: בכוונה לא ירדנו לרזולוציות האלו באמות המידה.

אתי בנדלר: המרכיבים מנויים כאן, אבל הנוסחה תיקבע כנוסחה סטנדרטית אחידה על ידי ועדת המחירים.

אתי בנדלר: יהיו נוסחאות שונות שיאפשרו להגיע לתוצאה מסוימת.

אתי בנדלר: הדבר היחידי זה שיהיו מקרים שיהיה צריך לעשות חישוב אחר.

אתי בנדלר: השאלה איפה זה בא לידי ביטוי בתקנות המוצעות.

שלמה אביטן: הנזק לא נגרם לחברות הגדולות בעקבות זה שהן מוכרות בכפייה את הצוברים.

שלמה אביטן: אנחנו קונים צוברים מחברות הגז.

ישראל חסון: אנחנו צריכים להבטיח שמי שלא מוכן לשלם מעבר למה שכתוב פה יהיה זכאי לעשות את זה במסגרת התקנות האלו.

אפרת גל-נוי: תקנות הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה) (אמות מידה לקביעת מחיר מכל נייח), התשס"ח-2008.

אפרת גל-נוי: בתוקף סמכותנו לפי סעיף 19(א)(1) לחוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה), התשמ"ט-1989 (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אנו מתקינים תקנות אלה: 1.

אפרת גל-נוי: הגדרות.

אפרת גל-נוי: בתקנות אלה – "ועדת המחירים" – כהדרתה בחוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים, התשנ"ו-1996; עלות נורמטיבית כפי שתקבע ועדת המחירים.

אתי בנדלר: אתם משתמשים פה במונח שמצאתי אותו במקום אחד בפסיקה בקשר לקביעת משהו במחירי חשמל.

אתי בנדלר: אני חושבת שזה טעון הגדרה.

אתי בנדלר: יש לי בעיה עם מה שאמורה ועדת המחירים לקבוע בעלות.

אתי בנדלר: אם היא צריכה לקבוע, אז יש כאן רתימת העגלה לפני הסוסים.

אתי בנדלר: כל העלות צריכה להיקבע על סמך אמות המידה.

אתי בנדלר: אם מלכתחילה צריכה ועדת המחירים לקבוע את העלות הנורמטיבית, אז איך בפועל מיישמים את הנוסחה?

אפרת גל-נוי: הכוונה לעלות היא שהוועדה תקבע לפי איזה שהוא ממוצע שהיא ערכה לפי הפנייה שלה לספקי הגז השונים.

אפרת גל-נוי: אנחנו מודעים לקושי של ההגדרה הזאת.

אפרת גל-נוי: אם לדעתם זה יפתור את הבעיה, אז אנחנו מוכנים לכתוב את המילים "עלות כפי שתקבע ועדת המחירים".

אתי בנדלר: אני רוצה לבקש ממך, אדוני היושב-ראש, לא לאשר עכשיו את ההגדרה של עלות, אלא לבדוק עד כמה יש צורך בה.

אפרת גל-נוי: סעיף 2.

אפרת גל-נוי: אמות מידה לקביעת מחיר מכל נייח (א) קביעת מחיר מכל נניח כאמור בסעיף 19(א)(1) לחוק תיעשה לפי אמות מידה אלה: (1) עלות מכל נייח בשים לב לכל אלה, ובלבד שלא תעלה על עלות מכל נייח חדש מסוגו;

אתי בנדלר: קביעת ועדת המחירים אמורה להקדים את קביעת הנוסחה.

אפרת גל-נוי: הכוונה היא שהעלות של המכל הנייח תיקבע בהתאם לפרמטרים.

אפרת גל-נוי: .

אתי בנדלר: העלות, כפי שהצעת להגדיר, היא עלות נורמטיבית כפי שתקבע ועדת המחירים.

אתי בנדלר: קודם היא צריכה לקבוע את העלות הנורמטיבית של מכל, רק אחר כך ליישם את הפרמטרים.

אתי בנדלר: זה מה שעולה מנוסח התקנות המוצעות.

ישראל חסון: היועצת המשפטית אומרת שוועדת המחירים צריכה להגדיר מה המחיר הבסיסי שממנו היא מתחילה לגזור.

ישראל חסון: המחיר הבסיסי זה המחיר שוועדת המחירים לא קובעת.

ישראל חסון: היא מקבלת אותו כנתון.

חן בר-יוסף: לא דומה מכל נייח שיושב בקרקע במקום אחד למכל נייח שיושב במקום אחר, אפילו אם הרגע שמנו את שניהם בקרקע.

אתי בנדלר: אני לא חשה חוסר נוחות עם הרעיון שהמחיר שתצטרך חברה נכנסת לשלם לחברה יוצאת בשל המכלים הנייחים שלה ייקבעו על בסיס המחיר ההיסטורי עם כל מיני תוספות שצריכות לבוא לידי ביטוי.

אתי בנדלר: אני שומעת שאין בפועל שוק אמיתי למכירה מרצון של מכלים נייחים.

אתי בנדלר: ייתכן מאוד שיש מקום להצעה של המשרד.

אתי בנדלר: גם אם אני מקבלת את נקודת המוצא של המשרד אני חושבת שאמות המידה לקביעת הנוסחה צריכות להיות יותר ברורות.

אתי בנדלר: עלות כפי שהם הציעו להגדיר זאת עלות כפי שתקבע ועדת המחירים.

אתי בנדלר: השאלה אם יהיה מחירון ברור שיקבע מראש את המחיר, כשעל המחיר הזה אני מתחילה ליישם אחר כך את שאר הדברים.

חן בר-יוסף: מה אם במקום המילה "עלות" נכתוב את המילה "מחיר"?

אתי בנדלר: זה כבר משפר.

גדעון סחר: זאת בעיה גדולה מאוד.

גדעון סחר: המכל לא עומד בפני עצמו.

גדעון סחר: זה לא מחיר חד-חד ערכי.

ישראל חסון: אני מבין שהמחיר של מכל הוא דיפרנציאלי.

חן בר-יוסף: יש את תקן הייצור.

חן בר-יוסף: תקן הייצור מגדיר סוג עובי פלדה שממנו נגזר מחיר.

גדעון סחר: זאת בעיה להתמודד עם זה.

גדעון סחר: יש צוברים שנקנים בתורכיה.

גדעון סחר: הם יותר זולים מהישראלים.

גדעון סחר: הצובר לא עומד בפני עצמו.

גדעון סחר: זה לא נמצא אצלך בחשבון.

גדעון סחר: אתה לא יכול להתעלם מהעניין הזה.

גדעון סחר: זה לא מכסה את כל העלויות שיש לחברות הגז לצובר הבודד.

גדעון סחר: הגנה קתודית עולה כסף.

גדעון סחר: כמעט כל החברות עושות את זה היום.

גדעון סחר: זה כדי להגדיל את אורך החיים של הצובר.

גדעון סחר: זה לא נכנס כאן.

אפרת גל-נוי: הגנה קתודית היא חלק מהגדרה של מכל נייח.

אפרת גל-נוי: כשמשת

אפרת גל-נוי: משים במושג "מכל נייח" בתקנות מתכוונים להגדרה של מכל נייח בחוק ההסדרים, שזה לרבות האביזרים שעל פתחי המכל וכן שאר אביזרי המכל והמערכת המשמשת להגנה קתודית בהתאם לתקן ישראלי 158.

אתי בנדלר: הוסכם שלא מדובר על עלות מכל נייח אלא על מחיר מכל נייח בפסקה (1).

תמר בזק-רפופורט: אולי המילה "שווי" היא המילה הנכונה.

חן בר-יוסף: אני לא בטוח איזה תקדימים יש למילה "שווי" ומה המשמעויות שלה בחוק.

אתי בנדלר: אני מבקשת שאת הנוסח הסופי תתאמו עם מחלקת ניסוח החוק ועם משרד המשפטים, בכפוף לעקרונות שהוועדה תקבע כעת.

אפרת גל-נוי: מחיר מכל נייח בשים לב לכל אלה, ובלבד שלא יעלה על עלות מכל נייח חדש מסוגו.

אפרת גל-נוי: (א) גודל; (ב) תאריך הייצור או מועד ההתקנה הראשונה; (ג) ביצוע העבודות הנדרשות כתוצאה מהבדיקות התקופתיות בהתאם לתקן ישראל ת"י 158 ומועדיהן, כולן או חלקן; (ה) סוג המכל הנייח בהתאם לתקן הייצור, תוך הבחנה בין מכל עם אביזרים משולבים למכל עם אביזרים פזורים;

תמר בזק-רפופורט: אני מבינה למה מועד ההתקנה הוא רלוונטי.

תמר בזק-רפופורט: אני לא מבינה למה תאריך הייצור הוא מועד רלוונטי.

תמר בזק-רפופורט: מדובר במוצר שאין לו אורך חיים.

תמר בזק-רפופורט: אם זה שכב אצלי 10 שנים עד שהטמנתי את זה אין לזה שום רלוונטיות לשווי של זה.

אפרת גל-נוי: תאריך הייצור רלוונטי לפחות במקרה שאין תיעוד על מועד ההתקנה של המכל.

אתי בנדלר: זאת אומרת שככלל תיקחו את מועד ההתקנה, כאשר אם אין לגבי זה תיעוד אתם הולכים להגיע לתאריך הייצור.

אתי בנדלר: אני מציעה להחליף את הסדר ולכתוב בפירוש מועד ההתקנה הראשון, כאשר אם אין תיעוד תאריך ייצור המכל.

חן בר-יוסף: לתאריך הייצור יש כמה השפעות.

חן בר-יוסף: מועד הביקורת מבוצע בהתאם לתאריך הייצור.

ישראל חסון: אם אתה לא עושה את זה לפי תאריך הייצור אתה בתקלה.

ישראל חסון: האם אגף הפיקוח של משרד התשתיות בודק במחסנים של אמישראגז ופז גז, או שהוא שבודק את מה שמוטמן?

ארז ודבקר: אנחנו בודקים רק את ההטמנה בשטח.

ישראל חסון: אתה מתחיל למדוד את המכל הזה מהרגע שהוא באדמה.

ארז ודבקר: לא מדויק.

ארז ודבקר: מהרגע שהוא מיוצר יורד הערך שלו.

ארז ודבקר: אחרי 10 שנים הוא צריך לעבור בדיקה תקופתית.

ישראל חסון: האם מדובר ב 10 שנים מהייצור או מההטמנה?

ארז ודבקר: מהייצור.

ישראל חסון: נניח שמייצרים מכל ומטמינים אותו בעוד 5 שנים.

ישראל חסון: מתי ניגשים לדרוש את הבדיקות או את הטיפולים שדורשים לביצוע מכל?

ישראל חסון: האם אחרי 10 שנים מיום הייצור או ש10 שנים מיום ההתקנה?

ארז ודבקר: יש פלטה על המכל שרשומים עליה פרטי המכל, כשבין היתר יש גם את שנת הייצור.

ארז ודבקר: מהתאריך הזה צריך לספור 15 שנים לבדיקה התקופתית של המכל.

ישראל חסון: נניח שהיא החזיקה את המכל 15 שנים.

ארז ודבקר: אחרי 10 שנים מתאריך הייצור של המכל היא צריכה להחליף את האביזר גם אם הוא לא הוטמן.

ישראל חסון: לאיזה אביזר אתה מתכוון?

אברהם פרל: שסתום פריקה.

עזרא לוינגר: יש בדיקות לפי החוק ולפי התקן.

עזרא לוינגר: מבצעים או לא מבצעים זה סיפור אחר.

עזרא לוינגר: המכל יוצר.

עזרא לוינגר: תקן הייצור מוטבע עליו בצורת לוחית או בצורה אחרת.

עזרא לוינגר: יש את תאריך הייצור ועוד פרטים אחרים, כולל אישור מכון התקנים.

עזרא לוינגר: יכול להיות שהמכל החדש הזה היה מונח במחסן, כשרק אחרי 3 שנים הוא הוטמן באדמה.

עזרא לוינגר: מבחינת התקן קורים שני דברים.

עזרא לוינגר: יש בדיקה אחת שאנחנו קוראים לה 10 שנתית, שמחייבת החלפת אביזרי בטיחות.

עזרא לוינגר: יש ויכוח בין בעלי המקצוע מה התקן המתקבל, האם רק להחליף את שסתום הפריקה או את כל האביזרים.

עזרא לוינגר: הבסיס המקובל הוא שאביזרי הפריקה הם הדברים המתחייבים.

עזרא לוינגר: זה לא קשור לתאריך ההטמנה אלא לתאריך ההתקנה של השסתום.

עזרא לוינגר: לשסתום הזה יש קוד תאריך של היצרן.

ישראל חסון: תוחלת החיים של המוצר הזה נמדדת מתאריך הייצור.

עזרא לוינגר: אותו שסתום פריקה עומד בפני עצמו.

עזרא לוינגר: הוא יוצר וכוון אצל היצרן תחת ביקורת של מעבדה אמריקנית.

עזרא לוינגר: יש תאריך סימון, כשמפה אני צריך לספור את הזמן.

עזרא לוינגר: כיוון שאני לא מתחיל לספור את האביזרים אני יוצא מתוך הנחה שבמכל חדש הותקן שסתום חדש.

עזרא לוינגר: מפה אני לוקח את תאריך הייצור של המכל.

עזרא לוינגר: בנוסף לזה יש בדיקה של 15 שנה עד 25 שנה, שכוללת בדיקות הרבה יותר יסודיות, הרבה יותר מרחיקות לכת.

עזרא לוינגר: אותן מודדים לא מתאריך הייצור של המכל אלא מתאריך ההטמנה של המכל.

עזרא לוינגר: יש חשיבות להתייחס לתאריך הייצור ולתאריך ההטמנה.

עזרא לוינגר: כאשר אין תאריך הטמנה ואין תיעוד שיכול להוכיח לגבי הטמנה אני לוקח את תאריך הייצור.

ישראל חסון: בהצעה שלכם הייתם עם הפנים לחברות.

ישראל חסון: אמרתם שאתם הולכים על תאריך ההטמנה, כשברגע שאין לכם אתם הולכים על תאריך הייצור.

חן בר-יוסף: במידה ואין תיעוד יכול להיות סט שלם של פרמטרים, לאו דווקא תאריך הייצור.

חן בר-יוסף: הרעיון היה לשים נוסחת מחיר מאוד מפורטת ששני הצדדים יודעים לקרוא אותה.

ישראל חסון: אתה אחראי כלפיי על הנושא של הבטיחות.

ישראל חסון: איך אתה מממש את הסמכות שלך אם אין לך תאריך ייצור ואין לך תאריך התקנה?

עזרא לבנברג: המכל הזה פסול.

עזרא לבנברג: הוא לא בר קנייה בכלל.

ישראל חסון: יש לך בעיה איתי אם אתה אומר לי שאתה פותח עוד פרמטרים מלבד ייצור והתקנה.

חן בר-יוסף: אני אומר שקיימים פרמטרים על העדר תיעוד.

חן בר-יוסף: נניח שמישהו כן או לא עשה בדיקה תקופתית אבל אין לו את התיעוד על זה.

חן בר-יוסף: למתי אני מתייחס?

ישראל חסון: אם אתה הולך להרחיב מעבר לייצור והתקנה אני עוצר פה ופותח את הדיון מחדש בפעם הבאה.

חן בר-יוסף: אין שום כוונה כזאת.

חן בר-יוסף: יכול להיות סט שלם של אפשרויות איך לתת מחיר למשהו כשר בטיחותית כחלק מהמידעים שאמורים להיות מתועדים.

ישראל חסון: אחת הסכנות הגדולות שיש ברפורמה היא שאנשים לא אחראיים יתרוצצו סביב העניין הזה.

ישראל חסון: אם אתה אומר לי שבמרכיב הבטיחות אתה לא יודע להיות חותך אני אומר לך לעצור.

ישראל חסון: אם אתה אומר לי שאתה רוצה להכניס עוד פרמטרים מלבד ייצור או תאריך הטמנה, אז אני אומר לך לעצור, אתם בתקלה.

ישראל חסון: אם אתה לא יודע להגיד לי תאריך ייצור או תאריך התקנה, אז אתה לא יודע לבוא לביקורת.

אתי בנדלר: הוצע כאן שהפרמטר בסעיף קטן (ב) יהיה מועד התקנה הראשונה, כשבאין על כך תיעוד תהליך הייצור.

אתי בנדלר: מה שהבנתי זה שתאריך הייצור יכול להיות רלוונטי לא רק כשאין תיעוד על מועד ההתקנה הראשונה אלא במקרים נוספים.

אתי בנדלר: זה תמיד יהיה מועד ההתקנה הראשון או תאריך הייצור, אלא שילכו לתאריך הייצור לא רק במקרה שאין תיעוד אלא גם במקרים נוספים שאני לא הבנתי מה הם.

חן בר-יוסף: נניח שיש אתר מסוים שטוען היוצא שהוא ביצע בו חציבה.

חן בר-יוסף: טוען הנכנס שמדובר בחפירה.

חן בר-יוסף: לכל הפעולות האלו יש פחת לאורך השנים.

חן בר-יוסף: השאלה לאיזה תאריך נלך.

חן בר-יוסף: אין לו תיעוד על המחפרון שעבד שם או על הבאגר שחצב שם.

חן בר-יוסף: כמה כסף צריך לשלם?

חן בר-יוסף: על איזו פעולה צריך לשלם לאורך השנים?

ישראל חסון: לא על זה מדובר.

ישראל חסון: שמעתם פה הערות לגבי סעיף ההגדרות והערות בנושא של מחיר או שווי.

ישראל חסון: אנחנו נקבע מועד חדש לדיון.

ישראל חסון: זה יהיה בטווח זמן של שבוע, שבוע וחצי.

ישראל חסון: אני מבקש שתעשו את התיקונים.

ישראל חסון: אני מציע שתגיעו לאיזה שהן הגדרות שמקובלות על החברות.

ישראל חסון: תשבו איתן.

ישראל חסון: אני נועל בשלב זה את הדיון.

ישראל חסון: תודה, הישיבה נסתיימה.