ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 524, 2008-08-27 11:00

מיכאל מלכיאור: אנחנו מברכים את כולם.

מיכאל מלכיאור: הנושא לא פחות חשוב מהישיבה הקודמת, אבל ה-100 אנשים שהיו פה לפני שעתיים, יש להם כנראה עיסוקים אחרים.

מיכאל מלכיאור: היו כתבות וגם היה מחקר בערוץ 10, ובעקבות זה כתבות ב"ידיעות אחרונות" ובעיתונים אחרים לגבי המחסור במורים כבר השנה.

מיכאל מלכיאור: במיוחד צוין המצב באנגלית, במתמטיקה, במדעים וגם כל מיני פיתרונות שהמשרד נתן.

מיכאל מלכיאור: היתה כתבה שראיתי בערוץ 10 לגבי איך שהמשרד מטפל בעניין הזה, כנראה בניגוד להוראות המנכ"לית, מאפשר למורים בלי הכשרה להיכנס לכיתות.

מיכאל מלכיאור: אבל הבעיה הרבה יותר חמורה.

מיכאל מלכיאור: במשך השנה למדנו נתונים שהם קשים מאוד על רמת המורים.

מיכאל מלכיאור: איזה מורים מכניסים, למשל, בתחום המתמטיקה.

מיכאל מלכיאור: למדנו שבבתי ספר יסודיים היום, למעלה מ-60% מהמורים שנכנסים לכיתות, אם יש להם בגרות, יש להם בגרות של 3 יחידות במתמטיקה ובלי התמחות במקצוע, אפשר להבין למה התוצאות כמות שהן.

מיכאל מלכיאור: אבל לא רק ביסודיים המצב כזה.

מיכאל מלכיאור: גם בחטיבות ובעל יסודי, אחוז מאוד מאוד גדול של המורים בלי התמחות ובלי הכשרה, ואפילו בלי הבגרות הראויה כדי שבכלל יהיה בסיס ללמד.

מיכאל מלכיאור: גם הקורסים שמשרד החינוך מעביר וההשתלמויות, יש צמצום בהשתלמויות, וגם אנשים שנכשלו בהשתלמות ובמבחנים של ההשתלמות, גם מכניסים אותם חזרה לכיתות, פשוט בגלל המחסור שיש היום במורים.

מיכאל מלכיאור: כל זה היה נכון עד לאתמול.

מיכאל מלכיאור: אתמול התווספו לנו נתונים חדשים שהם באמת נתונים קשים ביותר של הלמ"ס.

מיכאל מלכיאור: זה מאוד קשה למדוד, אני מבין את הקושי.

מיכאל מלכיאור: מחלקת המחקר של הכנסת הביאה נתונים שלפיהם התחזית לגבי מחסור במורים במערכת החינוך בשנת 2013 – לא מדובר על עתיד רחוק אלא זה המצב הנוכחי שבא לידי מיצוי – אנחנו מדברים על מחסור של 10,658 מורים.

מיכאל מלכיאור: אני לא יודע איך הגיעו בדיוק למספר הזה אבל אפשר להשתמש בו כנתון פתיחה לדיון שלנו עכשיו.

מיכאל מלכיאור: ברור שיש לדון מה קורה במגזרים השונים, שמענו על זה עכשיו גם מהשרה.

מיכאל מלכיאור: ההבדלים בין החינוך הערבי לחינוך היהודי וגם יש הבדל בין מחוז למחוז לבין פיקוח לפיקוח.

מיכאל מלכיאור: כל הדברים ידועים וברורים.

מיכאל מלכיאור: אף על פי כן, השורה תחתונה מבהילה וצריכה להיות אות אזהרה לכולנו כדי שנערך ונשנה דפוסים בסיסיים.

מיכאל מלכיאור: השרה התייחסה לזה, לפי השאלה שלי, בדברים שידועים.

מיכאל מלכיאור: השאלה והמבחן הגדול הוא האם אנשים טובים ירצו, בתנאים שמורים מקבלים היום, וזה גם תנאי שכר, זה גם מעמד המורה וגם המצב בתוך בתי הספר, וגם גודל הכיתות וזה גם הרבה מאוד שאלות אחרות.

מיכאל מלכיאור: האם אנשים טובים ירצו לקחת על עצמם את השליחות?

מיכאל מלכיאור: בסופו של דבר אף אחד לא חושד במורים שהם יכנסו לתוך מעגל ההוראה בגלל כסף.

מיכאל מלכיאור: אבל גם בין זה לבין המצב הנוכחי יש פער גדול.

מיכאל מלכיאור: לכן, אנחנו חייבים לשים את הנושא הזה על סדר היום על אף שאנחנו בפגרה ואסור לנו לקיים ישיבות קיבלתי אישור לקיים את הישיבה הזאת כדי לדון במחסור.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה לחלק את הישיבה לשניים, למצב השנה לפי התחקירים שהיו בעיקר בערוץ 10 ולראות מה קורה השנה.

מיכאל מלכיאור: וגם מה ההיערכות לגבי השנים הקרובות, כדי שלא נגיע למצב תוך שנה שנתיים, לקראת שנת 2013 עם המספרים המבהילים של הלמ"ס.

מיכאל מלכיאור: אני מאוד מבקש התייחסות של כולם לסוגיה הזאת.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה לברך את מועצת התלמידים החדשה שזה עתה הכרתי ולאחל להם הצלחה.

מיכאל מלכיאור: בסופו של דבר, הכל בשביל התלמידים.

מיכאל מלכיאור: בסופו של דבר גם המורים קיימים כדי שיהיה חינוך טוב לתלמידים ואנחנו בוועדה הזאת, לפחות בתקופות רציניות מאוד, ראינו בתלמידים בכלל ובמועצת התלמידים בפרט שותפים מלאים לכל הדיונים שלנו.

מיכאל מלכיאור: אתם באמת מוזמנים ומבורכים.

מיכאל מלכיאור: תיקחו חלק, תדברו ותגידו את דעתכם.

מיכאל מלכיאור: לא רק שנקשיב, אלא שניתן לדברים את כל המשקל והכבוד הראוי גם בהחלטות של ועדת החינוך, כפי שאנחנו שומעים את הגורמים האחרים, חשוב לנו הייצוג של התלמידים במדינת ישראל.

מיכאל מלכיאור: תבורכו.

מיכאל מלכיאור: בואו נשמע לגבי המצב השנה.

מיכאל מלכיאור: הבנתי מהשרה שאתם רוצים היערכות הרבה יותר רחבה לגבי המחסור בעתיד.

מיכאל מלכיאור: מדאיג אותי מאוד הנתונים שקיבלנו עכשיו ואנחנו חייבים לשמוע התייחסות ראשונית לדברים האלה.

מיכאל מלכיאור: בבקשה.

ציון שבת: אני אתייחס למצב עכשיו, מהיום בבוקר.

ציון שבת: אגיד כמה מלים על המכתב של הלמ"ס.

ציון שבת: אגב, המחקר של הלמ"ס נעשה עבורנו, לבקשתנו והתחלנו לעבוד עליו ביחד לפני 3,4 שנים וזה לא משהו שפתאום צץ משום מקום.

מיכאל מלכיאור: במ.מ.מ של הכנסת אנחנו עובדים כבר כמה שנים על הנושא הזה ולא מצליחים לקבל נתונים.

מיכאל מלכיאור: מה בכל זאת צץ הבוקר?

מיכאל מלכיאור: שקיבלנו נתונים, שכל הזמן אנחנו מבקשים ממשרד החינוך וגם ממך ולא היו לך.

ציון שבת: אנחנו מדברים על היום או על הטווח הרחוק?

מיכאל מלכיאור: על הטווח הרחוק.

ציון שבת: לא יכולת לקבל את זה מעולם ממשרד החינוך כי אפילו ללמ"ס לקח הרבה שנים לפתח את המתודולוגיה של איסוף נתונים.

מיכאל מלכיאור: אני לא בא בטענות.

מיכאל מלכיאור: אני אומר שמה שבכל זאת קרה, שהיום לעומת המחקר שעשה ה-מ.מ.מ לפני שנה ושנתיים, קיבלנו נתונים.

מיכאל מלכיאור: אנחנו שמחים שקיבלנו אותם אבל הם מדאיגים אותנו.

ציון שבת: נגיד על זה אחר כך מילה או שתיים וגם דוד מהלמ"ס.

ציון שבת: אנחנו מתמודדים מאוד קשה עם גיוס מורים, בעיקר למקצועות מסוימים אבל לא רק.

ציון שבת: אנחנו מתמודדים בשנתיים האחרונות ובשנה הזאת בעיקר, אנחנו לא מתמודדים עם הנקודה של מורה שחסר פה או שם כי בסך הכל גם הכתבות בעיתונים וגם הכתבה בטלוויזיה משקפת תמונה מקומית באזור מסוים וזאת לא התמונה הארצית.

ציון שבת: אבל גם בתמונה הארצית עדין יש לנו קשיים.

ציון שבת: אין כמעט מקום שבו אפשר לומר שבו יש חוסר פיסי במורים כלומר, שמורה לא מגיע לכיתה והתלמידים נמצאים בלי מורה.

ציון שבת: זה לא המצב.

ציון שבת: אבל יש לנו בהחלט מקצועות שבהם המורים שנכנסים זה לא המורים שרצינו שיכנסו למקצועות ההוראה האלה.

ציון שבת: אגב, זו לא שנה ראשונה וזה לא חדש מה שאני אומר כי יש שני מקצועות שמאוד קשה להתמודד עליהם ביחס למקומות עבודה אחרים במשק.

ציון שבת: אין מה לעשות.

ציון שבת: יגיד לך דוד אח"כ שבוגרי חוגים למתמטיקה במערכת החינוך מרוויחים פחות מ-50% ממה שהם מרוויחים במקום אחר והם לא באים.

ציון שבת: מאוד קשה להשיג אותם.

ציון שבת: פחות או יותר אנחנו יודעים כמה הם ויש את כל הנתונים של בוגרי המכללות והאוניברסיטאות, ופונים לאנשים לתוך המכללות בשנה הרביעית ואנשים לא באים.

ציון שבת: אותו דבר לגבי האנגלית - -

מיכאל מלכיאור: זה פונקציה של התנאים.

ציון שבת: אני יודע.

מיכאל מלכיאור: אז חלק מהתפקיד שלנו זה ליצור תנאים.

ציון שבת: אני שמח שמתקיים דיון על זה.

מיכאל מלכיאור: שאנשים ירצו לעבוד לא רק באגף התקציבים של האוצר אלא ירצו לעמוד מול כיתה ולעבוד בתוך המערכת.

מיכאל מלכיאור: זו לא בעיה ייחודית למדינת ישראל...

ציון שבת: אני יודע וזה לא מעודד אותי, אני לא משתמש בזה.

מיכאל מלכיאור: לא, אבל במדינות אחרות מוצאים פתרונות.

מיכאל מלכיאור: לכן אני אומר שזה לא ענין של לעודד אבל יש לזה פתרונות.

ציון שבת: יש אזורים שהם באמת מאוד מוכים מבחינת חוסר במורים וזה לא סוד, הם אזורים ידועים.

ציון שבת: אם אני הולך בערבה, דרומה עד לאילת, השנה היתה שנה מיוחדת במינה מבחינת חוסר במורים בעיקר בעיר אילת.

ציון שבת: התחלנו את הקיץ עם חוסר של 100 מורים, כלומר, עם אינפורמציה ודיווח של חוסר מורים באילת כי אנשים באילת לא הולכים לעבוד במקום אחר אלא עוזבים את העיר.

ציון שבת: לוקחים את הפקלאות וחוזרים למרכז הארץ.

מיכאל מלכיאור: אבל אני מבין שיש גם מחסור גדול במרכז.

ציון שבת: התמונה לא אחידה במרכז.

ציון שבת: במחוז תל אביב כן ומחוז מרכז לא.

ציון שבת: העיר תל אביב עצמה כן.

מיכאל מלכיאור: כי דווקא הכתבה, לפי מה שזכור לי, היתה על מחוז תל אביב.

מיכאל מלכיאור: שם, אני מבין, שקיבלו מורים בלי תעודת הוראה.

ציון שבת: אני אגיד על זה מילה אחר כך.

אתי בנימיני: לא רק שם.

ציון שבת: באילת הצלחנו לגייס 60 מורים, אחרי שהצענו הטבות מיוחדות לשנה אחת כי אנחנו לא יכולים להתחייב להרבה שנים.

ציון שבת: מסתבר ששכר כן מושך אנשים, ותנאי העסקה כן מושכים אנשים ואפילו הם מוכנים להעתיק את מקום המגורים שלהם למקום אחר.

ציון שבת: אני לא אומר את זה סתם כי אמרו לנו: חברה, לאילת לא יבואו מורים גם אם תכפילו או תשלשו את השכר וזה לא נכון.

ציון שבת: שכר מושך אנשים.

ציון שבת: אגב, לא פתרנו את הבעיה באילת אבל באילת גויסו 60 מורים מתוך 100 שחסרים ואנחנו לא מתייאשים, אנחנו משיכים לנסות למרות ששנת הלימודים מתחילה בקרוב מאוד.

ציון שבת: אבל יש כוחות הוראה שהם לא בתוך המערכת.

ציון שבת: כלומר, פוטנציאל של כוחות הוראה שלא בתוך המערכת כי שואלים אותי: למה אתה ממשיך לנסות, הרי ביום שני מתחילה שנת הלימודים, את מי תוכל לקבל?

ציון שבת: יש הרבה אנשים בעלי הכשרה להוראה שלא נמצאים בתוך מערכת ההוראה בכלל.

מיכאל מלכיאור: אנחנו יודעים כמה עוזבים את ההוראה מתוך אלה שמסיימים תעודת הוראה.

מיכאל מלכיאור: מה אחוז העוזבים בחמש השנים הראשונות זה מספרים מבהילים, וזה ברור שיש הרבה מאוד שלא נמצאים ושוב, חלק מזה זה הפונקציה של המעמד והתנאים.

ציון שבת: זה הפוטנציאל שעליו אנחנו בונים, אם בכלל נוכל להציע הטבות ושכנוע, גם קצת ציונות לגבי אילת.

ציון שבת: נדמה לי שמה שעזר שם קצת זה התקציב.

ציון שבת: נכון שבעיר אילת הממשלה הורידה את כל ההנחות שהיו שם, של הנחות במס וכולי, שגם גרם לאנשים לעזוב שם.

מיכאל מלכיאור: כדי להבין את הדברים, נגיד שבאילת חסרים לך ביום שני הבא 50 מורים, לצורך הויכוח.

מיכאל מלכיאור: מה קורה בפועל?

מיכאל מלכיאור: מה זה אומר?

ציון שבת: אגיד לך איך פותרים חלק מהבעיה: בניגוד לכללים ולנהלים, אני מאפשר למורים לעבוד בהיקפי משרה הרבה יותר גדולים ממה שחשבנו שמורה צריך לעבוד, וזה עד להיקפי משרות של 180% ו-190%, אבל זה ממש בלית ברירה כי אחרת יש מקצועות שלא ילמדו באילת, אם לא נאפשר למורים או למנהלים לעבוד - -

מיכאל מלכיאור: עם אופק חדש, זה אומר 70 שעות בשבוע, משהו כזה?

ציון שבת: אתה יודע שזה לא 70 שהוא ילמד, אבל אתה יכול להגיע לזה כי הם עובדים גם בערב, מכינים תלמידים לבגרויות, מנחים תלמידים לבגרויות, ושם זה לא בדיוק שעות בתוך המערכת, אפשר לעשות את זה גם אחה"צ.

ציון שבת: אבל לא כל האנשים מוכנים לזה, דרך אגב.

מיכאל מלכיאור: אבל בסופו של דבר, אתה מכסה 100%?

ציון שבת: כמעט.

ציון שבת: עדין יישארו איים של כיתות שאולי יצטרכו ללמוד ביחד, אני לא בטוח אם נצליח לגייס מורים.

ציון שבת: ואם לא, זו השנה הראשונה שיש חוסר כזה באילת.

ציון שבת: בערבה פתרנו את הבעיה, חסרו 5-7 מורים וזה קטסטרופה, כי זה חלק גדול מהמורים.

ציון שבת: לגבי שאר הארץ: אני רוצה לומר שחלק מהכתבות לא נכונות עובדתית, והתרעתי על כך בפני הכתבת ואני לא יודע למה היא הכניסה את זה.

ציון שבת: במחוז הצפון יש עודף מורים - -

רן ארז: אתה מתייחס רק למורים עובדי מדינה בלבד.

ציון שבת: נכון, על עובדי מדינה.

ציון שבת: אני לא מדבר על המגזר הערבי.

ציון שבת: יש עודף מאוד גדול במורים במגזר הערבי.

אבי גור: אין עודף בתיכונים.

ציון שבת: לכן הדגשתי שהנתונים שאני ממש יכול לאסוף ולאגור ולתקף אותם זה עובדי המדינה, כי אני לא יכול לאסוף נתונים מהיום להיום - -

מיכאל מלכיאור: אבל כשאתה אומר שאין חוסר זה נכון גם במקצוע כמו אנגלית?

מיכאל מלכיאור: אין מקומות בצפון שחסרים מורים באנגלית, כי אני מגיע לכל מקום, גם בצפון, וגם היום אהיה שם, ואני שומע שאין להם מורים לאנגלית.

ציון שבת: יש בעיה של מורים לאנגלית גם בצפון.

ציון שבת: אני מעדיף שנוח יתאר אחר כך במספר משפטים איך פתרנו את הבעיה לגבי השנה הזאת בצפון, ולא רק בצפון.

ציון שבת: זה פיתרון של דחק, זה לא פתרון אופטימאלי.

ציון שבת: יכול להיות שחסר מורה בצפון אי פה, אי שם, כי גם הצפון הוא מקום גדול.

ציון שבת: כשאני אומר עודף במורים, יש לי עודף בקרית שמונה, באצבע הגליל.

ציון שבת: יכול להיות שבנהריה חסר מורה.

ציון שבת: אני לא יודע, אבל יכול להיות שתמצאו שחסר מורה בנהריה אבל באופן עקרוני, במחוז הצפון לא חסרים מורים.

ציון שבת: חסרים מורים במחוז תל אביב.

קריאה: גם ביפו.

ציון שבת: זה נוגע גם לכתבה שראינו בטלוויזיה.

ציון שבת: לא מצליחים למצוא מורים שמתאימים לכל תנאי הסף שקבענו במחוז תל אביב, חסרים שם 30-40 מורים.

ציון שבת: מורים זה ממש מחנכים לכיתות.

ציון שבת: המחוז הפיץ וקיבל אליו פניות של אקדמאים - -

מיכאל מלכיאור: זה בגלל שיש לך בתל אביב הרבה אפשרויות אחרות.

ציון שבת: נכון.

ציון שבת: אז באו מועמדים שהם בעלי תעודות אקדמיות ועוד לא עשו הכשרה פדגוגית.

ציון שבת: זו הפיגורה של אנשים שהגיעו למקצועות שהמחוז צריך אותם, בנוסף לזה שאם הם מחנכים גם צריך אותם.

ציון שבת: אז עכשיו אנחנו בסיטואציה - -

מיכאל מלכיאור: כשאתה אומר שיש מחסור בתל אביב, על איזה סדר גודל אתה מדבר?

ציון שבת: אמרתי שבמחוז תל אביב חסרים בין 30 ל-40 מורים.

ציון שבת: אין מקום שחסרים בו אלפי מורים.

מיכאל מלכיאור: טוב, זאת לא קטסטרופה.

מיכאל מלכיאור: ..

ציון שבת: אני מעריך שיש 8000,9000 מורים במחוז תל אביב, לא מחוז מרכז.

ציון שבת: המספרים באף מקום לא דרמטיים למרות שהעיתון מתעקש להגדיר את זה כדרמה.

ציון שבת: אני חושב שכל מורה שחסר בבית ספר, במיוחד במקום מרוחק זו דרמה כי חסר מורה ואין מי שילמד את התלמידים.

ציון שבת: אבל זה לא איזה חוסר שהמערכת מתמוטטת בגללו, ואנחנו גם לא מתייאשים.

ציון שבת: גם אם תפתח שנת הלימודים, נמשיך לחפש.

ציון שבת: אציין שאנחנו קבענו תנאי סף לקבלת מורים למערכת.

ציון שבת: תנאי הסף הם בסדר גמור ואנשים מנסים להקפיד.

ציון שבת: אבל יש מקומות שאנחנו יכולים להישאר עם תנאי הסף בלי מורה.

מיכאל מלכיאור: אתה יכול להתייחס לתחזית היותר קודרת?

ציון שבת: לתחזית: דוד יסביר איך מקבלים את התחזית הזאת, כי זה ענין של פיתוח מתודולוגיה - -

מיכאל מלכיאור: פחות מעניינת אותי המתודולוגיה כי אני מעריך את הקושי במציאת הנתונים האלה, וכמו כל תחזית זה כמעט כמו סקר, שזה נכון לאותו יום שזה נעשה.

מיכאל מלכיאור: אבל בכל זאת, זה מצביע על כיוון מאוד מדאיג, ואני שומע מהכשרות המורים ברחבי הארץ, מהסמינרים, חיזוק לכיוון הזה.

מיכאל מלכיאור: יש גם מי שרוצה לקרוא את המחקר המשותף של יובל ואיתי, ממחלקת המחקר של הכנסת, יש פה נתונים מאוד מדאיגים בתחום הזה.

ציון שבת: אומר כך: הדוח הזה הועבר אלינו לא רק לידיעה, זה דוח שאמור לשמש אותנו לבניית תכנית עבודה רצינית.

ציון שבת: חסר דבר אחד, שהוא בעצם יהפוך את הדוח הזה לכלי עבודה, וזה תחזית על פי מורים לפי מקצועות.

ציון שבת: אנחנו לא יכולים לבנות תכנית עבודה של ממש, לא למכללות ולא לנו בצורה מסודרת, אם לא נדע את הרזולוציה של מקצועות, והם מסוגלים לעשות עבורנו את העבודה הזאת.

ציון שבת: הדוח הזה הגיע לפני שבוע וחצי וכבר התקיימו 3 פגישות במשרד בנדון זה, לא כדי להגיד שאנחנו יושבים ומדברים אלא הדוח הזה מהווה בשבילנו עכשיו תכנית עבודה ל-5 השנים הקרובות.

ציון שבת: אתו אנחנו הולכים לעבוד גם בכל מה שקשור לאגף להכשרת מורים וגם למה שקשור ביכולות שלנו לשנות תנאי העסקה או לשנות תנאי עבודה.

ציון שבת: אני לא רוצה להגיד לשנות דימוי של המקצוע ותפיסת המקצוע, כי זו אחת הבעיות אבל זה לא המקום כאן לדון עליו.

ציון שבת: כן, אנשים לא באים לא רק בגלל השכר אלא גם בגלל שזה לא מקצוע שאתו אפשר להתגאות היום, וצריך לשנות את זה, ואפשר לשנות את זה.

ציון שבת: הדוח הזה אמור לשמש לנו לכלי המרכזי לתכנון העבודה בשנים הקרובות.

מיכאל מלכיאור: כפי ששרת החינוך הבטיחה, נקבל מכם תכנית מלאה למה שאתם מתכוונים לעשות עם הענין.

מיכאל מלכיאור: שרת החינוך הציעה שנקיים על זה דיון אחרי שאתם תעכלו את הדברים.

מיכאל מלכיאור: ברור שזה כלול בהכל, זה נוגע בכל דבר.

מיכאל מלכיאור: בחינוך ובדימוי של המורה, ברמת החינוך וכל הדברים האחרים.

מיכאל מלכיאור: חבר הכנסת מילר ביקש את רשות הדיבור.

מיכאל מלכיאור: ברשותך, המזכ"לית החדשה של מועצת התלמידים ביקשה לדבר, אז הייתי רוצה לתת לה קדימות.

ספיר ניסן: תודה רבה.

ספיר ניסן: דיברתם על דימוי ועל תנאים.

ספיר ניסן: אני חושבת שחלק מהתנאים שהכי צורמים גם לתלמידים וגם למורים, אני מניחה, זה היחס והכבוד שהם לא מקבלים בעיקר בכיתות.

ספיר ניסן: אני אומרת לכם בתוך תלמידה ובתור בת נוער, אני חושבת שברגע שהנוער רואה את היחס שהמורים מקבלים מהמדינה, ואתה שכר ומעמד המורה, שלפי דעתו אמור להיות הכי גבוה שיש כי אנחנו, בתור נוער, תלמידים, צריכים להסתכל על המורים שלנו כמודלים לחיקוי הכי שבעולם.

ספיר ניסן: לכן, גם המורים שלנו צריכים להיות אנשים שיהוו מודל לחיקוי בשבילנו.

ספיר ניסן: כמובן שהיחס המזלזל שמקבלים בכיתות מהתלמידים, היחס המחפיר שחלק מהמורים מקבלים בכיתות נובע מכך שהתלמידים רואים איך המדינה מתייחסת למורים, אז למה שהם יתייחסו אליהם בצורה טובה ברגע שהם רואים שהמורים נאבקים על זכויות בשביתה של שנה שעברה וכולי.

ספיר ניסן: אני חושבת שאם זה לא ישתנה אז גם היחס מהתלמידים לא ישתנה, והתלמידים צריכים לשאוף להיות כמו המורים שלהם ולשאוף גם להיות מורים בסופו של דבר, וזה מעגל שצריך לחתוך אותו, לשפר אותו ולהתחיל אותו מחדש.

מיכאל מלכיאור: דברים כדרבנות, אבל הייתי מציע לתלמידים לא לחכות עד שהמדינה תתייחס יפה למורים ותיתן להם שכר וכבוד, כי מודלים לחיקוי זה לא רק פונקציה של השכר שהם מקבלים אלא מי הם המורים ומה הם מייצגים.

מיכאל מלכיאור: אני מסכים עם כל מה שאמרת.

אלכס מילר: תודה, אדוני היושב ראש.

אלכס מילר: לא פעם ולא פעמיים דיברנו כאן בישיבות על מה שצריך לעשות כדי להגיע למינימום של המינימום של עובדי הוראה.

אלכס מילר: אותם דברים שהעלינו, עד היום לא השתנה שום דבר.

אלכס מילר: אני מתחיל מהבסיס, שזה התואר עצמו, שהיום נותנים בשם של התואר, B.ed ואני מציע להפוך את זה ל-A.B בכל המוסדות.

אלכס מילר: דבר שני, מבחינת הסמכויות מה שקורה היום בכיתות זה עובר כל גבול.

אלכס מילר: חברים, הגיע הזמן שתתחילו לתת סמכויות למורים ולמנהלים.

אלכס מילר: זה לא יכול להיות שקורה דבר כזה.

אלכס מילר: אתה מדבר על השכר, הכל טוב ויפה.

אלכס מילר: בסופו של דבר, הוראה זה שליחות.

אלכס מילר: אתה לא יכול לצפות מבן אדם - -

מיכאל מלכיאור: הוא לא דיבר על השכר.

אלכס מילר: לא, הוא אומר ששכר זה משהו שמושך להוראה.

אלכס מילר: אני אומר שהמורה לאלקטרוניקה בחיים לא יגיע לשכר של איש היי-טק, וכולנו יודעים את זה.

אלכס מילר: את השכר שצריך לתת לו הוא יקבל, ואני מקווה מאוד שנגיע למצב שהשכר של המורה יהיה ראוי, בהתאם להיקף השעות כמובן.

אלכס מילר: אבל את הדבר המינימאלי של כבוד, של כניסה לכיתה, אנשים מפחדים מהמקצוע הזה לא בגלל השכר אלא בגלל שהם מפחדים להיכנס היום לכיתות כי גם אם מישהו יגיד משהו לאותו ילד שמתנהג לא כמו שצריך, אחר כך יש תביעות של ההורים וכולי.

אלכס מילר: איך יכול להיות הדבר הזה?

אלכס מילר: אתם חייבים למצוא דרך להפסיק את זה.

אלכס מילר: צריך לתת סמכויות.

אלכס מילר: הילדים צריכים להגיע לבית הספר ללמוד.

אלכס מילר: זה לא מועדון, זה לא מקום שבאים לעשות שמח.

אלכס מילר: זה מקום לימודים וצריך להתייחס בהתאם למי שמעביר את החומר.

אלכס מילר: כל מי שמפר את זה, שלא יהיה שם.

אלכס מילר: יש מקומות אחרים, אפשר למצוא מסגרות לימודים לאותם אלה שלא מתאימים, אבל צריך לתת תנאים מספיק ברורים לכל מי שעובר על התקנות.

אלכס מילר: אם הורה היום יכול להרשות לעצמו להגיע לבית ספר ולעשות מה שהוא רוצה לאותה מורה או לאותו מנהל, אז צריך להפסיק את זה.

אלכס מילר: מצד שני, תקימו מערך לאבחון מורים, יחד עם הגופים המייצגים.

אלכס מילר: לא כל מי שנמצא במערכת הזאת צריך להיות מורה, אבל אף אחד לא בוחן אותו.

אלכס מילר: צריך לבחון אותו ואם הוא לא צריך להיות שם, אז בהסכמה שלא יהיה שם ותכניסו לשם אנשים שכן צריכים להיות שם.

אלכס מילר: המערכת הזאת נבנית לא בזמן שאותו צעיר מחליט ללכת ולבחור לעצמו מסלול אקדמי.

אלכס מילר: המערכת הזאת נבנית מספסל הלימודים, מאותם תלמידים שנמצאים בבית הספר.

אלכס מילר: כמובן שברגע שהם רואים התייחסות כזאת, מהתחלה אין להם שום רצון להיות מחנך.

אלכס מילר: תעבדו עם צה"ל ועם כל המערכות שנחשפות לענין ההוראה, ותביאו את האנשים ותעלו את הרף לכניסה למוסדות להשכלה גבוהה, איפה שמלמדים הוראה, אבל תתנו תנאים.

אלכס מילר: לא תמיד התנאים המטריאליים הם המתאימים לכניסה.

אלכס מילר: גם כבוד בסיסי זה אחד מהתנאים שאנשים מחפשים היום.

מיכאל מלכיאור: כולם מדברים על זה, שמעתי את ראש האופוזיציה ביבי נתניהו מדבר על זה, שרק צריך להעלות את הרף.

מיכאל מלכיאור: אבל בסופו של דבר אתה מעלה את הרף, ואנחנו מדברים פה על מחסור גדול במורים, ואתה מעלה את הרף מבלי לתת את כל התנאים למורים, אז פשוט לא יבואו.

מיכאל מלכיאור: זה הכל.

מיכאל מלכיאור: המחסור לא יהיה 10,600 אלא יהיה 30,000.

אלכס מילר: גם היום, כמו שהמערכת בנויה, ניתן לעשות שינויים רבים בתוך המערכת, ודיברנו על זה לא פעם אחת.

אלכס מילר: אפשר לעשות שינויים בתוך המערכת בלי לחפש דרכים להכניס עוד כספים נוספים שנבלעים לתוך המערכת, וכולם יודעים את זה.

אלכס מילר: לאף אחד אין אומץ לבוא ולפרק ולהרכיב מחדש משהו שעכשיו יכול לעבוד.

אלכס מילר: כולם מסתכלים מסביב, על המעטפת ואף אחד לא מסתכל לתוך גוף הבעיה.

מיכאל מלכיאור: כן, אבל הסיסמה הזאת בלי כספים נוספים, אתה לא יכול להעלות את המשכורת בלי כספים נוספים, מה לעשות?

אלכס מילר: אותה רפורמה של אופק חדש, אני לא חושב שהמורה צריך להיות בבית ספר כל יום עד שעה מסוימת.

אלכס מילר: מורה צריך להגיע, ללמד וללכת.

אלכס מילר: מי שצריך להיות אח"כ זה אותם אנשים סטודנטים, שהם בדרך להיות מורים.

אלכס מילר: אפשר להכניס אותם והם יכולים להיות שם אבל המשכורת שלהם לא חייבת להיות כמו של מורה.

אלכס מילר: אפשר להעלות את המשכורות של המורים ובכסף אחר להשתמש בשביל אותן שעות נוספות שצריך להיות עם הסטודנטים.

אלכס מילר: זה קיים בכל מערכת.

אלכס מילר: תבדוק את זה אצל עורכי הדין, ברפואה, זה קיים.

אלכס מילר: צריך לראות איך מאזנים את זה.

אלכס מילר: צריך לבוא ולעשות סדר בכל מערכת החינוך, ומי שלא צריך להיות שם – שלא יהיה שם.

אלכס מילר: לעשות מערכת אבחון ולתת \

אלכס מילר: כבוד למורים ואת הכוח למורים.

אלכס מילר: שיהיה כבוד, הדבר המינימאלי.

אלכס מילר: שידעו שנכנסים לכיתה והמערכת מגנה עליהם.

נוח גרינפלד: ברמה של ההתמודדות עם המחסור במורים, צריך להבחין בהתמודדות בטיפול במחסור הקיים, המחסור לטווח הקצר לעומת ההתמודדות לטווח היותר ארוך.

מיכאל מלכיאור: הבחנו בזה בתחילת הישיבה כבר.

נוח גרינפלד: בכוונה אני רוצה להתייחס כרגע לפרויקט האנגלית שיצאנו בו, שלכאורה תקפו כולם, העיתונות תקפה ואני אומר את הדברים ברובד הזה, שקודם צריך לדעת - -

מיכאל מלכיאור: מה הפרויקט באנגלית?

נוח גרינפלד: יצאנו עם הודעה בעיתון כי היה לנו מחסור מוכח של כ-150 מורים לאנגלית, כאשר ידענו שאין לנו כיסוי למחסור הזה, לא על ידי בוגרי האוניברסיטאות בתכנית ההכשרה ולא על ידי בוגרי המכללות שגמרו את האנגלית ויכלו לאכלס את כיתות הלימוד ברמה של האנגלית, וב-6 מכללות פתחנו תכנית, פרסמנו מודעה לגיוס של אקדמאים או בעלי תואר אקדמי באנגלית או אקדמאים ששפת האם שלהם היא אנגלית - -

מיכאל מלכיאור: אגב, יצרתם קשר עם ארגון "נפש בנפש"?

נוח גרינפלד: בוודאי.

נוח גרינפלד: פעלנו ברמה של התמודדות, הן ברמה של קשר ל"נפש בנפש", ניסינו דרכם לגייס קבוצה - -

מיכאל מלכיאור: הצלחתם?

נוח גרינפלד: לא, הם הצליחו לגייס לנו 7,8 אנשים, רובם ככולם גם לא התאימו לעבודה במערכת החינוך.

נוח גרינפלד: ביצענו תהליך מיון, פנינו לפדרציות של הקהילות בארצות אנגלו-סקסיות, הצענו מערך של גיוס מורים עולים, וגם בזה לא הצלחנו.

נוח גרינפלד: הלכנו למהלך ועשינו אותו כבר במהלך שנת הלימודים, כשראינו את הקושי במחסור.

מיכאל מלכיאור: זה מענין אותי נקודתית, מה הצעתם ל"נפש בנפש"?

מיכאל מלכיאור: איזה תמריצים הצעתם לעולה מ"נפש בנפש" ומאנגליה?

ציון שבת: השנה היה יותר פשוט להציע תמריץ.

ציון שבת: אני הצעתי שנכניס אותם לבתי הספר של הרפורמה, ששם השכר מאוד גבוה יחסית, וזה מצא חן בעיניהם.

מיכאל מלכיאור: אני לא מדבר על זה, אתם מציעים גם בנושא של עברית.

מיכאל מלכיאור: אם הוא - -

נוח גרינפלד: זה פשוט, הצענו ברמה של אולפן שלב א' ואולפן שלב ב' עם משרד הקליטה.

נוח גרינפלד: משרד הקליטה ילווה - -

מיכאל מלכיאור: ואף על פי כן כלום?

נוח גרינפלד: אף על פי כן הגענו ל-7,8 מועמדים, ראיינו אחד אחד מתוך כל החלק הזה, ולצערי לא הגענו לתוצרת.

נוח גרינפלד: אנחנו ממשיכים אתם את הקשר, לא התנתקנו.

ציון שבת: הטענה של אנשי "נפש בנפש" היא שמאוד קשה להם להיקלט במערכת החינוך הישראלית, לעולים, כי הם רגילים ליחס אחר, לאופי אחר, לסדר אחר, ואחרי שהם נכנסים למערכת החינוך הישראלית הם נכנסים למשבר.

ציון שבת: אמרו את זה האחראים ב"נפש בנפש".

ציון שבת: הם אמרו: תדעו שזה מאוד רגיש, הם נכנסים למשברים אחרי כמה חודשים...

מיכאל מלכיאור: אני יכול להעיד בעצמי שבאתי כתלמיד ישיבה צעיר לארץ, בן 18, בדיוק פרצה מלחמת יום הכיפורים ולא יכולתי לשרת בצבא, אז הלכתי לאחד מהישובים בפריפריה ללמד, כי כל המורים היו מגוייסים.

מיכאל מלכיאור: היה לי כבר 180% משרה ללמד במשך החודשים של הגיוס.

מיכאל מלכיאור: ההלם התרבותי בשבילי.

מיכאל מלכיאור: ..

נוח גרינפלד: בכל אופן, פרסמנו מודעה למעשה ביצענו תהליך של מיון, המכללות ביצעו של תהליך מיון כפול, אחד של ראיון והתאמה להוראה ובדיקת הידע באנגלית, ומיון שני לצורך שיבוץ של המערכת.

נוח גרינפלד: למעשה על ידי הפרויקט הזה גייסנו כ-150 איש, כאשר התכנית עצמה בנויה ברמה של תכנית לימודים לפני כניסה לעבודה של כ-120 שעות.

נוח גרינפלד: כניסה לעבודה תוך כדי תהליך הכשרה מלא במשך שנתיים לימודים של יום וחצי לימודים, כאשר בתוך בית הספר המורה מלווה על ידי מורה מאמן ומדריך פדגוגי מתוך המכללה, שמלווה אותו תוך כדי תהליך העבודה.

נוח גרינפלד: למעשה על ידי זה התמודדנו, פחות או יותר, עם המחסור במורים באנגלית ועשינו את זה בפריסה מחוזית.

נוח גרינפלד: האחריות של השיבוצים על ידי המפקחות המחוזיות באנגלית - -

מיכאל מלכיאור: אז על מה הביקורת הקשה?

נוח גרינפלד: טענו שזה הכשרת מורים סינטטית וכולי.

נוח גרינפלד: בסך הכל, המבחן הוא מבחן התוצאה ובסופו של דבר, מורים כאלה ילוו תוך כדי תהליך ההכשרה.

נוח גרינפלד: מי שיודע, יש בעולם תהליכי הכשרת מורים מלכתחילה, לא רק במצב של בדיעבד.

נוח גרינפלד: נכון, אנחנו מעדיפים שמורה יגמור את התואר האקדמי ואת התהליך של ההכשרה לפני הכניסה לעבודה, ובצורה הזאת אנחנו מתכוונים לטפל במחסור שבו לא נוכל לעמוד, ואנחנו כבר בתחילת שנת הלימודים נבדוק את עצמנו במתמטיקה ובמדעים, ואם נצטרך להגיע לתוך אותה מציאות נציע למעשה סוג כזה של תהליך.

נוח גרינפלד: בהתמודדות לטווח ארוך איננו רוצים להוריד את סף הקבלה ואנחנו רוצים להגיע לתוך אותה מציאות שבה יחד עם האופק החדש, יחד עם פתיחה של האפיק הנוסף של ה-M teach, שמשמעותו הכשרת מורים ברמה של תואר שני, שמורה ייכנס לעבודה במערכת החינוך עם שכר יותר גבוה, יותר משמעותי מאשר תואר ראשון עם תעודת הוראה, אני מקווה שבתהליך היותר רחוק נתמודד עם בעיית הגיוס של מורים למערכת החינוך.

נוח גרינפלד: אני מוכרח לומר שבוודאי המשרד מגדיל לנו את תקציבי ההלוואות המותנות.

נוח גרינפלד: במקביל, תקציב של עידוד וקבלה של מלגות ללומדים ברמה איכותית טובה יותר, והמשימה הכי גדולה של המשרד, שבה אני מקווה שנתחיל בעבודה זה מניעת נשירה של מורים טובים מתוך המערכת על ידי ליווי יותר נכון שלהם בתוך מערכת החינוך.

נוח גרינפלד: בסך הכל, אפשר לשנות את התמונה הכללית - -

מיכאל מלכיאור: אתה רואה בחומרה את הנתון של הלמ"ס?

נוח גרינפלד: אני יכול לומר שצפינו את זה.

נוח גרינפלד: היתה החלטה שנבעה מקיצוץ של 1500 מכסות, שמדינת ישראל היתה בתהליך של משבר והיה קל מאוד לחתוך את ה-1500 מכסות, כאשר היה ברור לכולם שטווח הגילאים של המורים, שנמצא בתהליך של משבר מבחינת הגיוס של המערכת אבל אלה החלטות מדיניות, זה לא החלטות מקצועיות.

נוח גרינפלד: אלה סדרי העדיפויות של המדינה.

חן בן אליעזר: בגדול, רציתי להוסיף על הדברים של ספיר, שלמרות מה שהיא אמרה שגם ציבור התלמידים וגם ההורים שלהם, אזרחי מדינת ישראל, מסתכלים על המורים בדרך מסוימת, בגלל היחס שהמדינה נותנת להם ובגלל המצב הקיים, בנוסף על כך אפשר לומר שגם ציבור התלמידים מזלזל בחינוך ובמורים בגלל שבעיני תלמיד ממוצע נציגים של מערכת החינוך רובה ככולה, זה המורים שמלמדים אותו.

חן בן אליעזר: כל החלטה שמונחתת על ציבור התלמידים, הם אוטומטית רואים את המורים כאלה שהוציאו לפועל את ההחלטה הזאת, כאלה שהחליטו את ההחלטה הזאת.

חן בן אליעזר: לכן, הדבר היחיד שאני מבקש מאנשי המשרד ומכל מי שיושב בוועדה הזאת זה שמדיניות משרד החינוך בתחומים שמשפיעים עלינו ועל ההווי הבית ספרי, אם אפשר לומר את זה כך, שתהיה תחושה של אמון בסיסי, למרות שנאמרו פה הרבה מאוד פעמים הדברים על מעמד המורה, על סמכות מורית.

חן בן אליעזר: סמכות ומעמד ניתנים על ידי מתן כבוד, ואי אפשר לתת כבוד אם הוא לא הדדי.

חן בן אליעזר: כבוד, ברמה כזאת או אחרת, גם מושתת על אמון.

חן בן אליעזר: שמעתי יותר מדי פעמים מתלמידים שמקיפים אותי ושאני פוגשת במסגרת התפקיד, על מורים שלאו דווקא בגלל האישיות שלהם או בגלל תפיסות מסוימות אלא בגלל הנחתה של המשרד כל הפעילות שלהם היא לקיחת כבוד כל שהוא מציבור התלמידים.

חן בן אליעזר: דוגמה אחת אני יכולה לתת על שיטת המנות, שאני יכולה להגיד שפנו אלי יותר מכמה פעמים שתלמידים שהיו חולים והורידו להם ציון על זה אמרו: לא, לא היית חולה, פשוט לא הגעת לבית הספר.

חן בן אליעזר: כדי להיות חולה אתה צריך להיות מאושפז - -

מיכאל מלכיאור: קיבלנו על זה החלטות, שלצערי הגדול משרד החינוך התעלם מהם.

מיכאל מלכיאור: אנשי משרד החינוך הסכימו אתנו לגמרי אבל התעלמו מההחלטות המשותפות שקיבלנו.

חן בן אליעזר: זאת דוגמה קטנה.

חן בן אליעזר: יש עוד עשרות - -

מיכאל מלכיאור: גילינו שאם הילד חולה יותר, אם הוא לוקח עוד כמה ימים אז לא מורידים את הציון.

מיכאל מלכיאור: אלה דברים אבסורדיים לגמרי.

חן בן אליעזר: בכל בית ספר אתה שומע דברים שקשה לך להזדהות אתם.

חן בן אליעזר: בגדול, אני מבקשת שתהיה מדיניות גדולה יותר של שיתוף של ציבור התלמידים, של נציגי התלמידים מטעם משרד החינוך על כל שלוחותיו.

חן בן אליעזר: אני יכולה להבטיח שברגע שהתלמידים ירגישו ששומעים אותם ושם יכולים להביע את דעתם ושיש בהם אמון בסיסי, הם גם יאמינו יותר במערכת.

מיכאל מלכיאור: זה ודאי נכון, אף על פי שלא הייתי מבטיח יותר מדי בתחום הזה, כי לא כל התלמידים לצערי...

מיכאל מלכיאור: ודאי שיש ענין של יחס של כבוד ושל אהבה ושל אמון, שזה דבר דו צדדי.

מיכאל מלכיאור: ודאי גם שיש כללים מסוימים של משמעת וכבוד, שאין היום, וזה גם דבר שלא טוב לתלמידים.

מיכאל מלכיאור: הכל במידה.

מיכאל מלכיאור: גם תלמידים רוצים לדעת מה הגבולות וכולי.

מיכאל מלכיאור: אני חושב שיש גם מה לשפר בנוהג שיש בתוך הכיתה, אחרי שהמורה סוגר את הדלת ונמצא לבד מול 35 תלמידים, זה לא דבר פשוט.

מיכאל מלכיאור: אם אין כללים ברורים של כבוד ומשמעת, מאוד קשה לתפקד גם למורה וגם לתלמידים.

ספיר ניסן: יכולים להיות כללים מאוד ברורים אבל לשנות מציאות אתה לא יכול.

ספיר ניסן: תלמיד לא יתנהג בצורה אחרת מאשר אליה הוא רגיל, וזה צריך להיות שינוי בכל חיי הנוער.

ספיר ניסן: אנחנו לא יכולים להחליט לקראת ה-1 בספטמבר שאנחנו משנים - -

מיכאל מלכיאור: לא, זה לא נעשה פה ואנחנו לא מתיימרים לעשות את זה בצורה כזאת, אף על פי שאנחנו עובדים עכשיו על חוק מאוד מקיף בנושא של מעמד לזכויות המורים, וגם זה חלק מהחוק והכללים שאנחנו עובדים עליהם, כפי שאתם יודעים.

מיכאל מלכיאור: אני מקווה שאתם יודעים שיש חוק לזכויות התלמיד, שלצערי לא מקוים על כל סעיפיו היום.

ספיר ניסן: מילת המפתח כאן היא הדדיות, וזה מובן לתלמידים ולכולם.

שמואל כהן: כתבתי פה בקיצור, ורציתי להעלות שני נושאים: האחד, מדיניות הכללית והשני, פיתרון של בעיה אישית.

שמואל כהן: שמעתי ברדיו ששר החינוך לשעבר, אמנון רובינשטיין, אמר מה שידוע לי במקרה מידע אישי, שמערכת החינוך הטובה ביותר בעולם היא בפינלנד ואנחנו יכולים ללמוד מניסיונם.

שמואל כהן: כשאני מדבר על חינוך, אני מתכוון גם למערכת החינוך האקדמית.

שמואל כהן: בפינלנד הקשר בין התעשייה והמערכת האקדמית חוזקה.

שמואל כהן: שודרגו המכללות ויש שם מחקר יישומי.

שמואל כהן: הכוונה היא שהמכללות כמעט באותה רמה של אוניברסיטה.

שמואל כהן: התעשייה משתפת פעולה אתם.

מיכאל מלכיאור: גם פה יש מערך של אקדמיזציה של כל המערכות.

שמואל כהן: ברור.

שמואל כהן: לגבי מה שאתם דיברתם, ידוע לי שיש מדינות שהיו להן בעיות בתחום החינוך והן מצאו שאם עושים את המעבר יותר קל, שאנשים שהם לא מורים יוכלו להיכנס לתחום ההוראה וגם מורים שרוצים לצאת מתחום ההוראה, שיהיה להם יותר קל לצאת, זה שיפר באופן כללי את המערכת.

שמואל כהן: אני, אישית, בן 59 ומאבטחת הכנסה אמרתי למזכיר ההסתדרות פעם, שהם כל הזמן דואגים לגמלאים ולעובדים אבל מה קורה עם אלה שלא עובדים ולא גמלאים?

שמואל כהן: זה קשה מאוד, ואני לא נכנס לפרטים כמה זה קשה.

שמואל כהן: אני בוגר האוניברסיטה העברית במדע המדינה, אשמח מאוד לעבוד כמורה לאזרחות.

שמואל כהן: אני גם בוגר מכללת הדסה בירושלים למדעי המחשב, איש הייטק, ושפת האם שלי היא אנגלית.

מיכאל מלכיאור: יש לך תעודת הוראה?

שמואל כהן: לא, אין לי, אבל יש לי ניסיון בהוראה.

מיכאל מלכיאור: ציון שמע את זה.

רן ארז: כבוד היושב ראש, חבריי מנהלי מכללות, אנשי משרד החינוך, על פי המידע שבידי יש כ-30,000 מורים עד גיל 40 שלא עובדים כמורים.

רן ארז: אני לא מדבר על אלה שיצאו לפנסיה מוקדמת, שעבדו כמורים ונשחקו ויצאו לפנסיה מוקדמת, עדין לא לפנסיית גיל.

רן ארז: המכללות והאוניברסיטאות יכולות להכשיר כמה שהן רוצות, עוד 1500, עוד 2000, עוד 4000 סטודנטים.

רן ארז: אם אחרי שהמדינה משקיעה בהם 4 שנים של השקעה, אם הם לא נשארים בהוראה, אנחנו נשארים באותו מצב של מחסור במורים.

רן ארז: אני לא חושב שהמחסור במורים נובע מכך שקיצצו את המכסות ב-1500.

רן ארז: המחסור במורים נובע מכך שלא דואגים שמי שהכשיר את עצמו בהוראה, יישאר בהוראה.

רן ארז: כדי שיישאר בהוראה, לא מספיק רק לשפר את הקליטה במכללות ולהשקיע בהן.

רן ארז: צריך ליצור להם את המסגרת הנאותה בבית הספר, תנאים, סמכויות, כלים וכל משקשור לזה ושכר, והדבר השני, צריכים ליצור להם אפשרויות קידום.

רן ארז: מה שקורה היום במדינת ישראל, בניגוד למקצועות אחרים, מספיק שמורה שורד ומגיע לסוף השנה, הוא מקבל תוספת ותק.

רן ארז: הדבר הזה שוחק, הדבר הזה פוגע במוטיבציה ויוצר חוסר רצון להישאר במערכת הזאת, כי למעשה מה יש לך לעשות בבית ספר שמבחינה הירארכית הפירמידה מאוד שטוחה, יש מנהל, שניים, שלושה סגנים ו-100 מורים.

רן ארז: לכן, צריך לתת למורה אפשרות להתקדם בדרגה בהתאם לתשומות ותפוקות.

רן ארז: צריך לתת למורה את הכלים, המסגרת, הסמכותיות שצריכה להיות לו בבית הספר וכמובן, השכר.

רן ארז: כל מה שהשקיעו בהכשרה, אם לא תהיה המשכיות לאחר מכן, לא תיפתר הבעיה.

מיכאל מלכיאור: בינתיים אנחנו לא משקיעים בהכשרה, אנחנו מקצצים בהכשרה.

רן ארז: אני אומר שגם אם יוסיפו בהכשרה וגם יכפילו וישלשו, זה עדין לא מבטיח שמי שסיים את ההכשרה בהצטיינות יישאר במערכת.

מיכאל מלכיאור: בואו נשמע על הנקודה הזאת מפרופסור שלמה בק, ראש מכללת קיי.

מיכאל מלכיאור: בבקשה.

שלמה בק: תודה על הדיון.

שלמה בק: אני חושב שלפני 4 ו-5 שנים צפינו בדיוק את הדיון של היום ודיברנו עליו והתרענו מפניו גם במשרד וגם מול האוצר.

שלמה בק: אנחנו יודעים שאחוז אלה שנשארים במערכת בארץ, אחרי ההכשרה, הוא קצת יותר גבוה מהממוצע בעולם.

שלמה בק: כך שחלק מהטיעון של רן, עם כל הנכונות שלו שצריך לעשות הרבה לטובת זה שהמורים יישארו במערכת, עדין זה לא יפתור את כל הקושי.

שלמה בק: אני חושב שהפעילות שמתבקשת היום היא בשני מקומות.

שלמה בק: אנחנו נמצאים היום במצב הרבה יותר גרוע כי מצב ההרשמה למכללות היום יותר גרוע ממה שהיה בשנים קודמות.

שלמה בק: זה לא שבגלל אופק חדש או דברים כאלה פתאום יש אלפים שצובאים על הפתחים ורוצים להיות מורים.

שלמה בק: אנחנו בירידה של 30% בערך בביקוש.

מיכאל מלכיאור: ירידה בביקוש עכשיו, לכלל המכללות.

שלמה בק: כן, לשנה א' לשנה הבאה.

שלמה בק: זה אומר שבעוד 4 שנים, בשעה שהמחסור שצפוי על ידי הלשכה אוטוטו בפתח, יהיו פחות מורים שיצאו מהמכללות ואני חושב שגם באוניברסיטאות המצב דומה.

מיכאל מלכיאור: הנתון הזה נכלל בתוך המחקר של הלמ"ס?

דוד מעגן: ברשותך, הייתי רוצה לומר כמה דברים לגבי התחזית הזאת, כי אנחנו מפתחים - -

שלמה בק: בסדר, תוריד את התחזית בחצי וגם יהיה לך מחסור במורים.

דוד מעגן: בסדר, אני רוצה להגיד כמה הנחות יסוד של התחזית, כמה עובדות בסיסיות שבמסגרת הדיון יילקחו בחשבון.

מיכאל מלכיאור: אני עדין שואל אותך אם לקחת את הנתון הזה בחשבון?

דוד מעגן: הנתון שאליו אנחנו מתייחסים מבחינת ההיצע מתייחס להיצע שמעמידה מערכת ההשכלה הגבוהה כולה.

דוד מעגן: מורים נכנסים למערכת מכל מסגרות ההשכלה הגבוהה, גם מהמכללות להוראה, גם מהאוניברסיטאות וגם מהמכללות האקדמיות.

דוד מעגן: אי אפשר לבוא ולומר שרק גורם אחד משפיע.

מיכאל מלכיאור: האם הנתון של ירידה כה דרסטית, אנחנו מדברים על ירידה של 30% בשנה במכללות להכשרת מורים, האם זה נלקח בחשבון?

דוד מעגן: לא לקחנו את זה בחשבון, אבל אני חייב לומר שעל פי הנתונים על סטודנטים חדשים במכללות להוראה, הירידה הדרסטית הזאת לא משתקפת.

דוד מעגן: הנתונים על סטודנטים בשנים האחרונות, אין ירידה של 30%.

שלמה בק: אני מדבר על השנה, לא על השנים האחרונות.

דוד מעגן: לגבי השנה אני לא יודע.

מיכאל מלכיאור: אבל אתה אמור לדעת.

דוד מעגן: לא, אני לא יכול עוד לדעת.

נוח גרינפלד: אני מציע שאת הדיון על המצב של ההרשמה ושל קבלת הסטודנטים, את זה נראה ב-1 בנובמבר.

נוח גרינפלד: בסך הכל, כשאנחנו מסתכלים על הדברים - -

מיכאל מלכיאור: אבל הוא צריך לתת לי את הנתונים, אנחנו נמצאים עכשיו בסוף אוגוסט...

שלמה בק: גם אם תסתכל בדף שאתה קיבלת מטעם המכללות, אתה רואה בעמוד 9 של ה-מ.מ.מ, יש 3 מכללות והן נותנות את התמונה.

שלמה בק: אני חושב שצריך להפוך את ההוראה למקצוע מועדף, את ההכשרה להוראה למקצוע מועדף.

שלמה בק: לתת תנאים ייחודיים, מיוחדים, לסטודנטים שרוצים ללמוד להוראה, בין אם זה במסלולים האוניברסיטאיים ובין אם זה במסגרת של המכללות.

שלמה בק: לממן להם את שכר הלימוד, לממן מלגות קיום ולראות בזה מקצוע שעם ישראל תלוי בזה, ואז כל המערכת תוכל להתמודד יותר טוב עם כל הקשיים.

שלמה בק: הקורסים בסגנון האינסטנט, ואנחנו מכירים אותם גם ממקומות אחרים בעולם שיש תופעות של מחסור במורים, בעיקר בארה"ב, אנגליה ובעוד מקומות, המחקר שמלווה את הקורסים הללו מראה שהמורים הללו, בטווח המיידי הם הרבה פחות טובים.

שלמה בק: נכון שאחרי כמה שנים הם מתיישרים עם כל המערכת כי יש הרבה ניסיון, אבל בשנתיים שלוש השנים הראשונות של עבודתם, התלמידים סובלים כי הם מקבלים מורים פחות מוכשרים.

שלמה בק: זה לוקח זמן להיכנס לתוך התמונה, וזה לא פתרון אידיאלי, כי אחרת היה אפשר שכל המערכת תעבור לאינסטנט, זה הרבה יותר זול והרבה יותר קל.

שלמה בק: צריך לחשוב איך מביאים כוחות צעירים בכמויות הרבה יותר גבוהות וברמות יותר גבוהות לתוך ההוראה.

שלמה בק: אני חושב שהדרך היא בכיוון הזה.

אבי לוי: אני רוצה לחבר את הדיון הזה לדיון הקודם, ברשותך, אדוני היושב ראש, משום שהתוצאה של החיבור מוציאה אותי מאוד פסימי מהפגישה הזאת.

אבי לוי: אבל ראשית, אני רוצה לשבח את ציון ומחלקתו על המפעל הזה שהם עשו.

אבי לוי: סוף סוף למדינת ישראל מתחילה להיות תחזית לשנים הבאות, כי עד עכשיו לא היה.

אבי לוי: אף אחד לא יכול היה לתת נתון לגבי התחזיות של מחסור בתחומים כאלה ואחרים בתחום ההוראה, וזה יצר מערכת כזאת שהאוצר, כל אימת שרצה לקצץ במערכת, קיצץ בבטן הרכה של המערכת והמצב קרה כך, שבעשור האחרון, בקיצוצים התכופים בתוך המערכת שלנו, הקיצוצים בתקנים ובמכסות, בבינוי ובתשתיות, גרמו לכך שבסופו של דבר התוצאה נראית כמו שהיא עכשיו.

אבי לוי: אבל המצב הוא יותר גרוע ממה שאנחנו חושבים.

אבי לוי: כפי שנאמר פה אין כרגע מנגנון לחזות בתוך המחסור מה יהיה המחסור בתחומים ספציפיים.

אבי לוי: זאת אומרת, באנגלית, במתמטיקה בבית הספר היסודי וכולי.

אבי לוי: כמו שלמשרד החינוך במחלקות השונות שלו, כולל במחלקה של ציון שבת, יש את החיישנים שלהם לדעת ומה קורה במערכת בפועל והיכן חסרים מורים, גם לנו, כראשי מכללות יש חיישנים משום שפניות הרבה פעמים מגיעות אלינו ישירות, לפני שהן מגיעות לפיקוח או למחוז.

אבי לוי: אם אני פוגש במקרה אתמול בערב, בחתונה, מנהלת בית ספר והיא אומרת לי: אבי, ב-1 לספטמבר נפתח בית הספר ואין לי מורה לכיתה ד', אז זה ברור שזה מחסור.

אבי לוי: בשביל בית ספר קטן בפריפריה זאת קטסטרופה כי יבואו 20,30 תלמידים לבית הספר ולא תהיה להם מורה.

אבי לוי: אז צריך לדעת שיש נתונים שזורמים בתוך המערכת אבל גם יש לנו נתוני שטח, שהמערכת לא מגיעה אליהם ואנחנו מתוודעים אליהם מעת לעת, וצריך לקחת בחשבון שעד כמה שהלמ"ס תהיה מדויקת והתחזיות שלה יהיו מדויקות לגבי מחסור, המצב בשטח יהיה יותר חמור.

אבי לוי: נקודה שניה – גם האגף וגם משרד החינוך באמת בשנה הזאת בקדנציה של השרה יולי תמיר עשו מאמצים רבים לשבח את תנאי הכניסה של סטודנטים חדשים לתוך המערכת במלגות או בכל מיני תמריצים.

אבי לוי: אבל אנחנו כל כך רחוקים כדי להיות אטרקטיביים, שאנחנו לא מצליחים להביא את הטובים ביותר למערכת.

אבי לוי: לא מסוגלים.

מיכאל מלכיאור: זה דווקא נראה לי מאוד אטרקטיבי.

אבי לוי: בסדר, אבל אנחנו לא מצליחים להביא את האנשים היותר טובים למערכת כדי שנפחית את המחסור בעתיד.

אבי לוי: נחבר את זה לדיון הקודם, כשהמדינה מחליטה בהתחייבות שלטונית על הקצאה של כסף והיא לא מקיימת את זה, אנחנו מבינים שאם התהליך הזה ימשיך, גם כשיהיה מחסור - -

מיכאל מלכיאור: אמרנו את זה בכל החומרה, וזה ברור.

אבי לוי: לא, גם כשהיה מחסור כזה, בסופו של דבר מה שיחליטו, אנחנו לא נוכל לתקן אותו.

אבי לוי: דבר אחרון, צריך לזכור שאני, כאדם שעובד בפריפריה המון שנים, כמו שלמה, כל מחסור שיהיה במדינת ישראל צריך להכפיל אותו באיזה פרמטר פי כמה, עד כמה הוא ישפיע באופן קשה וחמור על הפריפריה.

אבי לוי: כמו שהיה תמיד.

אבי לוי: תמיד כשיש מחסור חמור באופן כללי במדינת ישראל - -

מיכאל מלכיאור: זה ברור לי שבעיקרון אתה צודק אבל זה לא תואם את הנתונים שציון אמר.

מיכאל מלכיאור: למשל, לגבי הצפון.

קריאות: יכול להיות.

אבי לוי: אנחנו מכירים את הדרום, וצריך לקחת בחשבון בכל עבודת המטה של המשרד בהיערכות, שסוף סוף יש תחזית איך נערכים לתהליך ההכשרה ואיך מחלקים את הענין להכשרות השונות במקומות השונים, צריך לקחת בחשבון את הנקודה החשובה הזאת כדי שלא נעמוד בפני שוקת שבורה ונחזור לתקופה של שנות ה-50, שהבאנו חיילים ללמד בתוך בתי הספר בדרום.

מיכאל מלכיאור: רק למען הדיון, שלמה, לגבי ה-30%, אני מניח שאתה משווה עם אותו זמן בשנה שעברה.

שלמה בק: נכון.

מיכאל מלכיאור: דוד מעגן, שאחראי לנתונים שקיבלנו היום.

דוד מעגן: אנחנו נמסור את הדוח המלא, ושם אפשר לראות גם את הביטוי הפריפריאלי שהוא מדבר עליו, הכל באופן יחסי למספר המורים במחוז.

דוד מעגן: אם אני מצביע בדוח על מחסור של 1000 מורים בצפון ושל 1600 מורים בדרום לדוגמה, ב-2013, זה צריך להיות באופן יחסי.

דוד מעגן: אני רוצה לומר כמה הנחות של התחזית הזאת, שצריך לקחת אותם בחשבון כי צריך להבין איך התחזית נבנתה.

דוד מעגן: אנחנו מבצעים מספר פרויקטים תכנוניים למשרד החינוך ובעצם כל נושא התחזיות למערכת החינוך התחיל לפני מספר שנים, בשיטה שנתנה צפי עתידי.

דוד מעגן: פיתחנו ב-3 השנים האחרונות שיטה חדשה שנותנת תחזית ביקוש למורים, מצד אחד, ותחזית היצע מורים מצד שני.

דוד מעגן: בהינתן שתי התחזיות האלה אנחנו יכולים לדבר על מצבי מחסור או לחילופין רוויה.

דוד מעגן: יש גם מצבים, ואנחנו מראים תאים מסוימים במערכת, שיש בהם עודף מורים.

דוד מעגן: גם זה מצב אפשרי.

מיכאל מלכיאור: זה המצב במגזר הערבי.

דוד מעגן: אגב, במגזר הערבי מדובר רק על החינוך היסודי, ששם יש עודף.

דוד מעגן: בחטיבה העליונה ובחטיבת הביניים יווצר מחסור בשנים הקרובות.

דוד מעגן: מי שמחפש את ההסברים - -

מיכאל מלכיאור: לא מובן לי למה.

מיכאל מלכיאור: אם יש כזה מספר של אקדמאים עם תעודות הוראה מובטלים, אז איך יכול להיווצר חוסר?

דוד מעגן: אני אגש לתחזית: בעצם הנחת התחזית, כשאנחנו בונים את התחזית, אנחנו מתבססים על המגמות בשנים האחרונות.

דוד מעגן: מבחינת ההיצע העתידי שאנחנו צופים, אנחנו מסתכלים על מגמת ההיצע או על המרכיב של גיוס מורים חדשים.

דוד מעגן: קצב גיוס מורים חדשים בשנים האחרונות.

דוד מעגן: אנחנו אומרים שאם הקצב הזה יימשך לעתיד, אותה מגמה ואותו קצב, יווצר מחסור.

דוד מעגן: למה?

דוד מעגן: כי בעצם על פי תחזית הביקוש, בהינתן הגידול במספרי התלמידים באותם מגזרים, קצב הביקוש יהיה גבוה מעל קצב ההיצע ואז יווצר מחסור.

דוד מעגן: מה שאני אומר הוא שאם משרד החינוך רוצה, הוא יכול לשנות את קצב הגיוס של מורים חדשים למערכת.

דוד מעגן: הוא יכול לגייס יותר מורים ולפתח.

דוד מעגן: אבל שוב, בתחזית אנחנו יכולים להתבסס רק על מגמות העבר ולהניח איזה שהן הנחות, שאם אותה מגמה תמשיך להתקיים בעתיד, אז בעצם אנחנו אומרים שייווצר מחסור.

מיכאל מלכיאור: זה ברור.

מיכאל מלכיאור: הכוונה לקבל את התחזית זה כדי להפריח אותה כי אחרת המשרד לא עשה את עבודתו.

דוד מעגן: נכון.

דוד מעגן: אם רוצים, אפשר לשנות את קצב הגיוס ובהחלט מצבי המחסור שאנחנו צופים על סמך קצב הגיוס הנוכחי, המצב יכול להשתנות בעתיד.

דוד מעגן: זאת אומרת, זו בעצם אינדיקציה, זה התפקיד של תחזית מהסוג הזה.

דוד מעגן: אני רוצה לומר שבעצם המצב של העודף או מחסור שאנחנו צופים במגזר הערבי, אפשר להתייחס גם לנתון של שיעורי למידה בחינוך הערבי בחינוך העל-יסודי.

דוד מעגן: שם אנחנו רואים ששיעורי הלמידה גדלים בשנים האחרונות ובהחלט יכול להיווצר מצב כזה שיש עודף ביקוש על פני ההיצע, בהינתן שקצב הגידול של מספרי התלמידים שם, כתוצאה מגדילה בשיעורי הלמידה יגדלו.

מיכאל מלכיאור: אגב, לפי הנתונים של הלמ"ס יש התייצבות של המספר.

מיכאל מלכיאור: אני למדתי בעל פה את כל הנתונים של מספר התלמידים במגזר הערבי.

דוד מעגן: יחד עם זאת, אני שוב אומר שתחזית התלמידים במגזר העברי והחרדי מראה גידול בשנים הקרובות.

דוד מעגן: גם במגזר הערבי - -

מיכאל מלכיאור: בחרדי זה מתייצב משנה הבאה מסביב למספר של היסודי, אבל זה אח"כ מתייצב גם בעל-יסודי, 27.5%.

מיכאל מלכיאור: אני מכיר את הנתונים, אני לומד אותם.

דוד מעגן: יכול להיות.

דוד מעגן: בא נאמר שלפחות - -

מיכאל מלכיאור: אגב, יש בהם גם הרבה טעויות.

דוד מעגן: אפשרי, יכול להיות.

דוד מעגן: אני לא מכיר את הדוח שאתה מתבסס עליו.

מיכאל מלכיאור: הדוח של הצפי של מספר התלמידים בכלל המגזרים.

מיכאל מלכיאור: בתחזית התלמידים היו הרבה מאוד טעויות ושמנו את הדגש עליהן, ועוד לא קיבלנו תחזית בלי טעויות מובנות.

מיכאל מלכיאור: לא לקחו בחשבון שהספירה של הכיתות במגזר החרדי אחרת מהספירה של הכיתות במגזר הממלכתי.

מיכאל מלכיאור: לכן, המספרים היו לא רלוונטיים.

דוד מעגן: זה עדין לא משפיע על תחזית התלמידים, כמי שמכיר את התחזית מקרוב.

דוד מעגן: ההשפעה היא יותר השפעה דמוגרפית, של כניסות לכיתה א' ומעברים.

מיכאל מלכיאור: זה ברור.

מיכאל מלכיאור: שוב אני אומר שהמספר במגזר הערבי מתייצב ולא גדל, לפי הנתונים שלכם.

דוד מעגן: לפי הנתונים שאני מכיר, מספר התלמידים במגזר החרדי והערבי צפויים לגדול בשנים הקרובות.

דוד מעגן: אנחנו מתבססים על התחזית הזאת.

דוד מעגן: אני מוכן לשבת ולראות על מה אתה מדבר.

דוד מעגן: לגבי נשירת מורים חדשים, זה תהליך שאנחנו מתייחסים אליו לא במסגרת התחזית הזאת.

דוד מעגן: במסגרת פרוייקט אחר הסתכלנו על מורים חדשים ובדקנו תוך 5 שנים כמה מתוכם שורדים במערכת.

דוד מעגן: זה בהחלט משפיע על ההיצע של מורים - -

מיכאל מלכיאור: למה היא לא משפיעה על התחזית הזאת?

דוד מעגן: היא משפיעה בעקיפין.

דוד מעגן: תחזית ההיצע מורכבת ברובה הגדול מאותם מורים שממשיכים במערכת משנה לשנה, ומורים שחוזרים אחרי הפסקה של שנה או שנתיים.

דוד מעגן: ואותו נדבך נוסף של גיוס מורים חדשים, שנכנס למערכת.

דוד מעגן: בעצם כל שנה מורכבת משלושת החלקים האלה.

מיכאל מלכיאור: אבל אם יש לך נשירה יותר גדולה של סטודנטים שסיימו הוראה, זה משפיע לא כנתון היחידי, אבל זה משפיע.

דוד מעגן: יפה.

דוד מעגן: אבל כשאני לוקח בסדרה שלי את המורים שממשיכים משנה שעברה, אני לוקח בחשבון גם את המורים החדשים משנה קודמת שלא עברו לשנה הבאה.

דוד מעגן: זאת אומרת, זה כן נלקח בחשבון בתחזית.

דוד מעגן: זה חלק קטן של המורים.

דוד מעגן: אנחנו מדברים על 130,000 אלף מורים, יש כאן קצב גיוס של 6000 מורים חדשים בשנה?

דוד מעגן: תקנו אותי אם אני טועה.

דוד מעגן: זאת אומרת, זה פחות או יותר, ויש איזה אחוז מסוים שנושר במעבר משנה לשנה.

דוד מעגן: זה נלקח בחשבון במודלים של החיזוי.

אבי גור: אם אפשר בפריפריה לשקול מלגות של 3 שנות לימודים חינם.

אבי גור: זאת אומרת, שילדים יוכלו להישאר באותו יישוב שהם התחילו - -

מיכאל מלכיאור: אתה שמעת מהשרה לפני כן על החלטת הממשלה, שגם האוצר מקדם, שמאפשר לתת תמריצים מאוד רציניים היום לפריפריה.

מיכאל מלכיאור: הדבר הזה יילקח בחשבון.

מיכאל מלכיאור: יש החלטות משמעותיות לגבי תמריצים לפריפריה.

מיכאל מלכיאור: אולי ריקי יודעת אם זה לביצוע מעכשיו או רק מה-1 בינואר?

ריקי ארמן: יש החלטה במתן תמריצים למורים בפריפריה.

ריקי ארמן: בדיוק באיזה אופן?

ריקי ארמן: כמובן - -

מיכאל מלכיאור: זה לא דבר שהוא בר ביצוע השבוע.

אבי גור: מה הקריטריונים?

מיכאל מלכיאור: אנחנו לא ניכנס לזה עכשיו.

אבי גור: הנושא השני שרציתי לדבר עליו זה שיטות טכנולוגיות חדשות.

אבי גור: למה הכוונה.

אבי גור: אם ציון סיפר לנו כאן שיש מצבים של 100% משרה ו-170% משרה כתוצאה מהמחסור, זה אומר שאותו מורה פחות פנוי לעזור לילדים אחה"צ בתרגול ובשאלות, ואני רוצה להצביע על כך ש-20 רשויות מקומיות נכנסו השנה לפרוייקט חדש שבו מ-18:00-22:00 יש מורה שנותן תשובות לילדים על תרגול דרך האינטרנט.

אבי גור: אני מציע שמשרד החינוך יתחיל לשקול טכנולוגיות חדשה.

אבי גור: מגיעה לו מחמאה על כך שפורסם ספר הלימוד הראשון באינטרנט באזרחות.

מיכאל מלכיאור: זה תופעות שהן ממש בשוליים.

מיכאל מלכיאור: זה לא פתרון כללי לנושא של המחסור במורים.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה לסיים את הישיבה ולהודות למשתתפים ולהגיד שאנחנו בהחלט רואים בחומרה רבה ובדאגה רבה את התחזיות למחסור במורים.

מיכאל מלכיאור: אנחנו שותפים לדאגה של משרד החינוך בתחום הזה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו מצפים לקבל את כל הנתונים של הלמ"ס, ויחד איתם לקבל את התכניות שעכשיו מעבדים במשרדם החינוך.

מיכאל מלכיאור: יחד עם זה, אנחנו מבינים שהכל קשור בכל.

מיכאל מלכיאור: ברור שהכל קשור באווירה שאנחנו יוצרים מסביב להוראה, שנוצרת על ידי מכלול ההחלטות של הממשלה, של הכנסת, של הציבור.

מיכאל מלכיאור: הנושא של החינוך תופס יותר ויותר מקום בשיקול הדעת הציבורי במדינת ישראל.

מיכאל מלכיאור: אגב, זו אחת התוצאות של השביתה שהיתה.

מיכאל מלכיאור: גם הנתון של הירידה ב-30% זה נתון דרמטי בהרשמה לשנה הקרובה למכללות.

מיכאל מלכיאור: זה נתון שצריך להיות אות אזהרה לכל מי שאחראי בתחום הזה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו נמשיך לעקוב ואני מודה לכולכם.