ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 506, 2008-08-27 00:00

מיכאל מלכיאור: בוקר טוב לכל המשתתפים בישיבה, לשרת החינוך, המנכ"לית ולאנשי המשרד שהגיעו בהמוניהם.

מיכאל מלכיאור: אני יודע שכרגע עושים לילות כימים להכין את שנת הלימודים.

מיכאל מלכיאור: יש הרבה סוגיות ובעיות של הרגע האחרון שצריך לפתור.

מיכאל מלכיאור: אנחנו נוהגים בוועדת החינוך, אפילו טקסית, לקיים שיחה מיוחדת עם השרה לפני פתיחת שנת הלימודים כדי לעבור על הדברים העיקריים לקראת שנת הלימודים הבאה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו עוסקים בשאלות הללו כל הזמן, גם פה בכנסת.

מיכאל מלכיאור: גם פה עובדים קשה בכל מיני חזיתות כדי לעזור ולשפר ולתת גב לחינוך ולתרבות של מדינת ישראל.

מיכאל מלכיאור: אנחנו עושים כמיטב יכולתנו.

מיכאל מלכיאור: יש הרבה שאלות שעולות כל הזמן ואנחנו נמצאים בשיח מתמיד עם השרה, עם המנכ"לית ועם כל מי שהם מפקידים לכל נושא ונושא.

מיכאל מלכיאור: אני חושב שחשוב שכאשר פותחים את שנת הלימודים לעסוק בכמה שאלות מאוד רחבות, עקרוניות, שלא כולן בעלות אותו משקל.

מיכאל מלכיאור: יש מספר שאלות שהייתי מבקש מהשרה להתייחס אליהן בפתיחה שלה.

מיכאל מלכיאור: אני אציין כמה מהבעיות.

מיכאל מלכיאור: אני בטוח שגם לחברי הכנסת ולאורחים יש שאלות וככל שיספיק הזמן נתייחס לדברים שיעלו.

מיכאל מלכיאור: אני אומר דברים רק בכותרות ולא אכנס לעומקם, כי זה לא השואו שלי היום.

מיכאל מלכיאור: אני מבקש לשאול את השרה על דברים שמדאיגים אותנו.

מיכאל מלכיאור: אני בטוח שהשרה תספר על היישום של "אופק חדש" ובוודאי נקבל סקירה על מה שקורה בתחום הזה.

מיכאל מלכיאור: קיבלנו נתונים באשר למצבם של מורים חדשים שרוצים להיכנס למערכת.

מיכאל מלכיאור: על-פי הנתונים החדשים שקיבלנו מהלמ"ס לקראת הישיבה היום, תוך חמש שנים נהיה במחסור של מורים בכל המקצועות.

מיכאל מלכיאור: חסרים יותר מ-10,000 מורים.

מיכאל מלכיאור: זה מספר גדול מאוד ולפי מה שהספקתי ללמוד בשעות הקטנות של הלילה, המספר הזה אפילו נמוך ממה שבאמת צריך.

מיכאל מלכיאור: כלומר, המספר האמיתי הרבה יותר גדול מזה.

מיכאל מלכיאור: לפיכך אני רוצה לשאול איך המשרד נערך?

מיכאל מלכיאור: מה האסטרטגיה בתחום הזה?

מיכאל מלכיאור: שאלה אחרת מתייחסת לסוגיה של השלטון המקומי.

מיכאל מלכיאור: אני לא מתכוון רק לאיום ההשבתה, אלא לכל מה שקשור לתשלום בעבור החינוך במדינת ישראל.

מיכאל מלכיאור: כנראה שיש שינוי אסטרטגי בנושא, שייתכן שצריך אותו, אבל לדעתי זה נעשה בהיסח הדעת ובלי שיח מעמיק.

מיכאל מלכיאור: הייתי רוצה לדעת מה הערכת השרה באשר לאפשרות להגיע להסכמה עם השלטון המקומי?

מיכאל מלכיאור: האם זה יהיה בשעה שתיים לפנות בוקר של יום שני?

מיכאל מלכיאור: זה זורק את מערכת החינוך לאי-ודאות, למרות שהמערכת זקוקה ליציבות.

מיכאל מלכיאור: אני מבקש את ההערכות שלך ואיך אתם מתכוונים להתקדם עם זה.

מיכאל מלכיאור: היתה לנו ישיבה סוערת, אבל עניינית, בנושא הצו שאמור להגיע לשולחננו.

מיכאל מלכיאור: הצו עדיין לא הגיע אלינו ואנחנו מאוד מודאגים בנושא הזה.

מיכאל מלכיאור: הנושא הבא שאני מבקש להזכיר הוא המצב בתיכוניים, בעיקר המצב עם ארגונים המורים.

מיכאל מלכיאור: אני מבין, לפחות מהישיבה אתמול בה השתתף רן ארז וכן מהקשר המתמיד שיש בינינו, שההתחייבויות השלטוניות כלפי ארגון המורים בסיום השביתה, לא מקוימות.

מיכאל מלכיאור: אני מודע לזה שלא בהכרח זה בגלל משרד החינוך, אבל אנחנו רוצים לדעת שהמחויבויות השלטוניות גם לגבי השכר והפיצוי הקטן שאמור היה להיות וכן הנושא של הקטנת הכיתות, אכן מקוימות.

מיכאל מלכיאור: אם הסכמים קיבוציים ומחויבויות שלטוניות לא מקוימים, לאן אנחנו הולכים?

מיכאל מלכיאור: הנושא הרביעי שאני רוצה לדבר עליו הוא הנושא של החינוך המיוחד.

מיכאל מלכיאור: על אף הישיבות שהיו לנו בשנה הקודמת, אנחנו מקבלים אין- ספור פניות על כך שיש בכל זאת כרסום רציני בלב של החינוך המיוחד.

מיכאל מלכיאור: אני מכיר את הוויכוח בין הסייעות האישיות והסייעות הכיתתיות, ואני לא אכנס לזה היום כי דנו בזה בהרחבה.

מיכאל מלכיאור: יש חילוקי דעות על כך וכבר אמרנו את מה שאנחנו חושבים בעניין הזה.

מיכאל מלכיאור: זה לגיטימי שיש ויכוח בנושא.

מיכאל מלכיאור: השבוע שמעתי – מהרבה בתי-ספר, ולכן כנראה שזה נכון - שיש פגיעה משום שמקבלים סייעת כיתתית אחת.

מיכאל מלכיאור: כלומר, אם יש כיתת סי.פי.

מיכאל מלכיאור: או כיתה מקדמת, בכל מקרה יש רק סייעת כיתתית אחת.

מיכאל מלכיאור: נניח שיש כיתה עם 10 תלמידים עם סי.פי., במקום הסייעת האישית שהיתה לכל אחד, מעתה יש רק סייעת כיתתית.

מיכאל מלכיאור: סייעת כיתתית זה תקן אחד של 33 שעות, אבל השעות האחרות בגין זה שכל אחד צריך סיוע אישי, נעלמו מהמערכת.

מיכאל מלכיאור: זאת פגיעה רצינית.

מיכאל מלכיאור: נושא אחר שנוגע לחינוך המיוחד וחשוב להעלותו הוא הסיפור של ה-07, כלומר ילדים שעברו השמה וקיבלו בגין זה עזרה בשעות.

מיכאל מלכיאור: מאחר והעזרה עברה עכשיו להיות עזרה כוללת לבית-הספר, היינו למספר שעות כולל לבית-הספר – יש פגיעה.

מיכאל מלכיאור: בעצם עשו איזשהו ממוצע ולפיו נותנים לבית-הספר לפי ממוצע של 6 שעות, אבל בתי-ספר שיש להם הרבה ילדים שעברו השמה, לא מקבלים לפי מספר הילדים שיש להם.

מיכאל מלכיאור: לכן היום לא כדאי לקחת ילדים – סליחה על הביטוי - עם צרכים מיוחדים.

מיכאל מלכיאור: פשוט לא כדאי לקחת אותם.

מיכאל מלכיאור: זאת פגיעה רצינית.

מיכאל מלכיאור: יש כל מיני שמועות על מה שהיה בישיבת הממשלה ביום ראשון.

מיכאל מלכיאור: בכל זאת, התקציב אושר בממשלה וכרגע אני לא רוצה להיכנס לשאלה הפוליטית מי היה בעד ומי לא, אבל אנחנו מעוניינים מאוד לשמוע מה הוחלט.

מיכאל מלכיאור: אם השמועות שיצאו אכן נכונות, האם נכון שהממשלה מתכוונת לסגור את משרד החינוך בשנה הבאה?

שלומית עמיחי: אתה מתכוון לסגירת הטלוויזיה החינוכית?

מיכאל מלכיאור: אני לא מתכוון לטלוויזיה.

מיכאל מלכיאור: אני יודע שיש החלטה לסגור את הטלוויזיה החינוכית ועל כך כבר דנו אתמול.

מיכאל מלכיאור: לפי מה שיכולתי לדלות על מה שנעשה בישיבת הממשלה, דובר על קיצוץ של יותר מ-10% ועל כך שהתוספת בעבור גידול טבעי תהיה רק בשיעור של שני-שלישים.

זבולון אורלב: כל הזמן השרה אמרה שיש תוספות ואפילו חשבתי לברך אותה מעל במת הכנסת.

אלכס מילר: אתמול שמענו שתיק החינוך הוא אחד מהתיקים היוקרתיים ביותר במדינת ישראל.

אלכס מילר: זה לא מסתדר עם כל הקיצוצים.

מיכאל מלכיאור: על אף שאני לא מאמין שהתקציב הזה יעבור בכנסת ולכן אנחנו לא מתרגשים, אנחנו בכל זאת מבקשים לקבל את התמונה האמיתית.

מיכאל מלכיאור: אנחנו מבקשים לדעת איפה הדברים עומדים גם כדי לדעת במי להילחם ובמה להילחם.

מיכאל מלכיאור: נושא אחרון, שהוא בוודאי לא בסדרי הגודל של הנושאים האחרים שהזכרתי, אבל יש כאן מספר נציגים שביקשו לקיים על כך ישיבה מיוחדת ולכן אני אזכיר את זה.

מיכאל מלכיאור: יש בקשה מיוחדת לגבי הילדים הקטנים שהולכים לבית-הספר עם תיקים גדולים.

מיכאל מלכיאור: אנחנו מבקשים ליידע את המורים ואת ההורים שאסור להעמיס על ילדים ששוקלים 25-30 ק"ג תיקים ששוקלים 10-8 ק"ג.

יולי תמיר: לא צריך להביא כל יום את כל הספרים לבית-הספר.

מיכאל מלכיאור: עובדה היא שזה נושא שמעסיק את ההורים ולכן אנחנו רוצים לבקש משרת החינוך ומהמנכ"לית למצוא את הדרך ליידע את כלל ההורים במדינת ישראל על הכללים הקיימים.

מיכאל מלכיאור: הכללים הללו לא מיושמים וגם את זה צריך לאכוף.

מיכאל מלכיאור: אני מבקש שבישיבה זו נתמקד בדברים שהזכרתי כדי לקבל תמונה כוללת לקראת שנת הלימודים הבאה.

יולי תמיר: אדוני היושב-ראש, לפי השאלות והנושאים שהעלית אנחנו נצטרך לשבת פה שש-שבע שעות.

זבולון אורלב: שרת החינוך, אם התשובות טובות, אפשר לגמור בעשר דקות.

יולי תמיר: אצלך התשובות לעולם לא ישביעו את רצונך, כי את תפקידך כאופוזיציונר אתה ממלא בנאמנות.

זבולון אורלב: אני לא אופוזיציונר של החינוך.

יולי תמיר: אני אנסה לתת תמונה מלאה של המצב.

יולי תמיר: אני אתחיל מהדבר האחרון שהועלה, שהוא הקל שבהם.

יולי תמיר: אנחנו מנסים לשכנע את ההורים וגם את התלמידים שלא צריך להביא לבית-הספר את כל הספרים של כל השבוע.

יולי תמיר: אנחנו בהחלט נתדרך שוב את המנהלים ונזכיר להורים שאפשר לחשוב בצורה יותר מושכלת מה שמים בתיק של בית-הספר.

יולי תמיר: הוא לא צריך להכיל יותר מספר אחד ושתיים-שלוש מחברות.

יולי תמיר: לפי דעתי היום התיק יותר כבד מהספרים, כי יש לו גלגלים וכל מיני דברים אחרים.

יולי תמיר: אני רוצה להודות לשלומית עמיחי ולראשי המחוזות שנמצאים פה ולאלה שלא נמצאים פה וכן ללאה רוזנברג שהיתה אחראית להכנת פתיחת שנת הלימודים.

יולי תמיר: מבחינת המשרד השנה פתיחת שנת הלימודים מאוד מסודרת וערוכה היטב.

יולי תמיר: בשנה שעברה התחלנו יחד עם הסתדרות המורים ביישום של רפורמת "אופק חדש".

יולי תמיר: בשנה שעברה התחלנו ב-313 בתי הספר והשנה נהיה ביותר מ-800 בתי-ספר בכל רחבי הארץ מצפונה ועד דרומה.

יולי תמיר: לשמחתי, המשוב הראשוני – אני אומרת "ראשוני" כי התכנית יצאה לדרך באמצע שנה ולכן היא בשלבים כמעט עובריים שלה - מעיד שאנחנו עושים דבר שיש לו משמעות חינוכית עמוקה.

יולי תמיר: במהלך השנה הזאת סיירתי בעשרות בתי-ספר בכל המחוזות.

יולי תמיר: אני חושבת שנגענו בנושא שהוא לב ליבו של המעשה החינוכי והוא נותן לנו אפשרויות לגעת בבעיות שהמערכת מתמודדת איתן כבר שנים רבות.

יולי תמיר: זה נכון גם לצורך לסייע לילדים חלשים, גם בשל הצורך לתת הזדמנות לילדים מצטיינים וגם ליצור בבתי-ספר אווירה של יצירה וגיוון שמאפשרים לבתי-ספר חיים ונשמה יתרה שבהיעדר זמן היו קודם בלתי אפשריים.

יולי תמיר: להזכירכם, זמן הוא המשאב העיקרי של מערכת החינוך.

יולי תמיר: זה הדבר היקר ביותר במערכת.

יולי תמיר: אנחנו משלמים על שעות לימוד וכשבוחנים את ההוצאה המשרדית רואים שלשם הולך עיקר תקציבנו.

יולי תמיר: כמובן שזה בא לידי ביטוי בשכר למורים.

יולי תמיר: אני שמחה מאוד שבעקבות "אופק חדש" השכר של המורים גם עולה.

יולי תמיר: אני חושבת שעדיין זה לא מספיק, דווקא משום שאנחנו גם חרדים מאוד למחסור במורים.

יולי תמיר: יש לכך עוד סיבות, אבל שאלת השכר אינה שאלה מבוטלת.

יולי תמיר: עשינו קפיצת מדרגה אחת ואני חושבת שצריך לעשות קפיצת מדרגה נוספת.

יולי תמיר: בסופו של דבר אנחנו צריכים להתייצב על שכר ראוי ומכובד למורים, כדי שאנשים טובים יבואו למקצוע הזה.

יולי תמיר: היתה לנו תקופה, שצריך לקחת בחשבון שהיא עברה, שלהרבה נשים האופציה היחידה לצאת מהבית היתה לעסוק בהוראה.

יולי תמיר: זה עבר.

יולי תמיר: היום נשים עומדות בפני מגוון רחב יותר של אלטרנטיבות והפנייה להוראה באה מתוך מבחר של מקצועות שנשים פונות אליהם.

יולי תמיר: אז מה שהיה פעם תהליך שראינו אותו עם גברים – כזכור לכם, פעם מקצוע ההוראה היה אחד המקצועות המועדפים על גברים – קורה עכשיו עם נשים.

יולי תמיר: לאט-לאט נפתחו אלטרנטיבות חדשות וגברים נעלמו מהמערכת.

יולי תמיר: עכשיו זה קורה לנו גם עם נשים ודווקא עם הטובות והמוצלחות שבהן.

יולי תמיר: לכן אנחנו, יחד אתכם, מודאגים מאוד משאלת היכולת שלנו לגייס אנשים איכותיים למערכת.

יולי תמיר: הקפיצה שעשינו בזכות "אופק חדש" טובה, היא פריצת דרך אחרי הרבה מאוד שנים של קיפאון, אחרי הרבה מאוד שנים ששכר המורים נשחק ואפילו לא קיבל עדכון שחיקה.

יולי תמיר: עתה צריך לחשוב הלאה.

יולי תמיר: אנחנו יוצאים עם מגוון של תכניות בנושא ואני אשמח אם הוועדה תקדיש לכך ישיבה נפרדת.

מיכאל מלכיאור: הישיבה הבאה שנקיים תהיה על הנושא הזה.

מיכאל מלכיאור: אני מניח שנשמע אז את התכניות.

יולי תמיר: עדיין לא חשפנו את התכניות.

יולי תמיר: אני מבינה שהישיבה הבאה תעסוק בבעיה ואני אשמח אם תהיה עוד ישיבה אשר לקראתה נכין מצגת עם מספר פתרונות שאנחנו מחפשים כדי לגייס אנשים איכותיים וצעירים למערכת.

יולי תמיר: זה דבר שהוא משמעותי מאוד בעבורנו.

יולי תמיר: דרך אגב, התכנית שאושרה בממשלה - בפן הזה של התכנית הממשלתית תמכתי – אשר נותנת תיעדוף לפריפריה מחזירה את היכולת שלנו לתעדף מורים בפריפריה, מה שנלקח מאיתנו בעקבות הבג"ץ בנושא עדיפות לאומית.

יולי תמיר: בעיניי זה דבר חשוב מאוד כי אנחנו זקוקים להביא לפריפריה את הטובים שבמורים.

יולי תמיר: אם נוכל לתמרץ אותם ולתעדף אותם באופן חוקי, היכולת שלנו לפרוס נכון יותר את המורים תהיה משמעותית.

יולי תמיר: אני מרשה לעצמי לומר שיש לנו בעיה אחרת במגזר הערבי, במיוחד במגזר הערבי בצפון, של עודף גדול של מורים, יותר מ-8,000 מורים שממתינים להשמה, היינו ממתינים שימצאו להם מקומות במערכת.

יולי תמיר: זה דבר שלא יכול להיות, כי דווקא שם המערכת רוויה.

יולי תמיר: זו בעיה משקית ולא בעיה של מערכת החינוך, אבל זה מעיד עד כמה היעדר האפשרויות במגזר הערבי מפנה כמעט כל צעיר וצעירה משכילים לחינוך ועד כמה שפע ההעדפות הכלכליות במגזר היהודי, ובוודאי אצל נשים, גורע מהיכולת שלנו לגייס.

יולי תמיר: אני מציעה שמעבר לאזכור של העניין עתה ננסה לקיים ישיבה נפרדת על המגמות שהעלה המשרד בניסיון לגייס מורים איכותיים וטובים למערכת.

יולי תמיר: אני רוצה לחזור לשאלת "אופק חדש" ואז לנושאים האחרים.

יולי תמיר: כאמור, השנה המערכת התרחבה.

יולי תמיר: אנחנו לא רק מתרחבים לבתי-ספר חדשים, אנחנו מתרחבים גם בשני אופנים שהם חשובים בעיניי מאוד: אנחנו מתחילים ניסוי, מבחינתנו מאוד משמעותי, של יישום "אופק חדש" בחינוך המיוחד.

יולי תמיר: אנחנו מקווים שנלמד איך לנצל את "אופק חדש" במערכת שמראש בנויה אחרת.

יולי תמיר: דרך אגב, אין עשרה תלמידים בכיתה.

יולי תמיר: גג התלמידים בכיתה של חינוך מיוחד היא שמונה תלמידים, אבל במערכת הזאת השעה הפרטנית היא פחות משמעותית ממה שניתן לחשוב עליה במערכת הכללית.

מיכאל מלכיאור: לא דיברתי על בית-ספר של חינוך מיוחד, אלא על כיתות מקדמות ועל ילדי סי.פי.

מיכאל מלכיאור: שהיום משולבים בכיתות רגילות.

יולי תמיר: אנחנו יוצאים לדרך בניסוי של יישום "אופק חדש" בחינוך המיוחד.

יולי תמיר: אנחנו נכנסים עם חטיבות ביניים לניסוי, שלדעתי אף לו כדאי להקדיש מחשבה ובדיקה מיוחדת כי הוא איכותי, יקר ומשמעותי.

יולי תמיר: בניסוי זה אנחנו נותנים בחטיבות הביניים שילוב של "אופק חדש" יחד עם תכנית שפותחה בבת-ים ונקראת "חינוך אישי".

יולי תמיר: בהרצליה היתה תכנית דומה שגם ממנה למדנו.

יולי תמיר: בעצם מעבר לשאלת השעה הפרטנית שניתנת בבתי-הספר של "אופק חדש", בחטיבות הביניים שנכנסו לתכנית אנחנו משלבים גם פיצול כיתת האם והכפלת מספר המחנכים, כדי לאפשר למחנכים – "החינוכאים", כפי שקוראים להם בפרויקט הזה - אפשרות להיפגש עם אותה קבוצת-אם, קבוצה של כ-13 עד 15 ילדים, וללוות אותה באופן אישי.

יולי תמיר: אנחנו יודעים שחטיבות הביניים הם נקודות חולשה של המערכת, בגלל בעיות של ניקור, בגלל בעיות של מעבר מהמערכת התומכת והמוכרת של החינוך היסודי למערכת רחבה יותר ולא כל כך ברורה לתלמידים הצעירים.

יולי תמיר: אנחנו עושים מאמץ לתת להם במערכת של חטיבות הביניים מקום שיש בו יחס אישי, ליווי, עבודה משותפת בין מורים לתלמידים.

יולי תמיר: דרך אגב, גם בין מורים לתלמידים ולהורים.

יולי תמיר: האמנה הבית-ספרית שמשלבת גם את ההורים היא בעיני חשובה מאוד בשלב הזה.

יולי תמיר: שוב, יש פה צעד נוסף שאנחנו מיישמים ואני חושבת שהוא בעל סיכוי אמיתי - כפי שראינו במקומות בהם הוא כבר מיושם - לעשות שיפור במערכת.

יולי תמיר: ההקצאה התקציבית לרפורמה, כפי שסוכמה, היא נדיבה ביותר ולכן מבחינה זאת תקציב החינוך גדל.

יולי תמיר: אם אינני טועה, לקראת השנה הבאה אנחנו עומדים על תקציב של 29.5 מיליארד.

יולי תמיר: התקציב גדל על מנת לאפשר את קיום הרפורמה.

יולי תמיר: אני מאוד שמחה, ואני חושבת שזה היה אחד ההישגים של הסתדרות המורים, שעיגנו את הרפורמה והסכם השכר, כדי שלא יהיה ניתן לבקש מהמורים לעשות רפורמה ולא לקבל את העלאות השכר שבאות בעקבות הרפורמה.

יולי תמיר: הדבר הזה מבטיח לנו שהרפורמה ושינוי דרכי הלמידה וההוראה ילכו בד בבד עם שיפור שכרם של המורים.

יולי תמיר: היום אין מורים שנכנסים למערכת בשכר הישן ואני חושבת שזה דבר שצריך לשמח את כולנו, במיוחד כשמדברים על גיוס מורים לשנים הקרובות.

מיכאל מלכיאור: הרבה מאוד מורים טוענים שכשהם לא נכנסים במשרה מלאה – והרבה נכנסים שלא במשרה מלאה – הם כבר לא נכנסים למסגרת השכר החדש.

יולי תמיר: גם מי שנכנס בחלקיות משרה נכנס בחלקיות משרה של השכר החדש.

יולי תמיר: אין ספק שאחד היעדים שלנו יחד עם ההסתדרות הוא להשלים משרות.

יולי תמיר: אנחנו עושים מהלך של השלמת משרות.

מיכאל מלכיאור: זו נקודה חשובה מאוד.

יולי תמיר: דרך אגב, יש הבדל גדול בין המגזרים.

יולי תמיר: במגזר היהודי אנחנו מצליחים להשלים משרות.

יולי תמיר: אני חושבת שזה חיוני גם כי מודל הצמיחה של המורים, שעכשיו מתאפשר לנו בעקבות הרפורמה, והעובדה שהם צריכים להשתלם ובעקבות כך הם זוכים לשכר נוסף, אכן עובד בצורה טובה ביותר לגבי מורים שעובדים במשרה מלאה.

יולי תמיר: במגזר הערבי יש לחץ אדיר לפיצול משרות, בגלל היעדר מקומות עבודה.

יולי תמיר: כאמור, ממתינים 8,000 איש לעבודה.

שכיב מוראד שנאן: גברתי השרה, לפני יומיים עברתי במחוז הצפון וראיתי מחזה שהזכיר לי את ימי הביניים האפלים.

שכיב מוראד שנאן: כל ארבעת הקומות של מחוז הצפון היו מלאים באנשים שעמדו בתור בפרוזדורים.

שכיב מוראד שנאן: בחוץ ישבו משפחות שלמות על הדשא וחיכו.

שכיב מוראד שנאן: אסור שייקלטו מורים חדשים לפני שתושלם המשרה של המורים שכבר נמצאים במערכת.

שכיב מוראד שנאן: לא ייתכן שאדם יביא פרנסה חלקית למשפחתו.

שכיב מוראד שנאן: צריכה להיות הנחיה גורפת, חד-משמעית וברורה שקודם כל יש להשלים את המשרות של המורים הקיימים במערכת ורק אחר כך קולטים מורים חדשים.

מיכאל מלכיאור: דנו בהרחבה בסוגיה הזאת ואנחנו מכירים היטב את הבעייתיות.

יולי תמיר: חבר הכנסת שכיב שנאן צודק.

יולי תמיר: אנחנו קודם משלימים משרות.

יולי תמיר: זה בהחלט חלק מהתסכול, כי יש עוד שעות בעקבות "אופק חדש".

יולי תמיר: אנחנו מפצלים את כל כיתות א'-ב' בצפון, למרות שניסו להפסיק את זה.

יולי תמיר: הגענו להסכמה על כך ואנחנו ממשיכים.

יולי תמיר: אנחנו מתחילים לפצל את כל כיתות א' ברחבי הארץ.

מיכאל מלכיאור: הפיצול היה לפי חוק.

יולי תמיר: הפיצול בצפון היה לפי מדיניות משרד.

יולי תמיר: בשנתיים האחרונות התחלנו לפצל את כיתות א'-ב' בצפון.

יולי תמיר: הפיצול הזה, שהיה בסכנה עקב החלטה שניסתה למנוע אותו, מתקיים לאור הסכמה עם האוצר.

יולי תמיר: הפיצול של הכיתות בצפון נמשך והוא מתרחב לכל כיתות א' במדינה.

יולי תמיר: זה אומר שיש עוד תקנים, אבל מה שאמר פה חבר הכנסת שכיב שנאן בהחלט נכון.

יולי תמיר: לצערי, למרות שהיום אנחנו מפרסמים מראש את המדרג של כל מורה במגזר הערבי – ויש הרבה מורים שכשהם נכנסים ובודקים את מקומם הם יודעים שאין שום סיכוי שהם ישובצו – הלחץ והמצוקה הכלכלית גורמים לאנשים לבוא ולבקש גם כשהם יודעים שהסיכוי הוא בעצם אפסי.

יולי תמיר: זה קורע את הלב, אבל משרד החינוך – לא קל להגיד את זה - לא יכול להיות פתרון לבעיית התעסוקה.

יולי תמיר: הוא חייב לחפש איכות והוא חייב לחפש משרות מלאות.

יולי תמיר: זה אומר שגם במשרדים אחרים וגם בכלים אחרים צריך לחפש דרכים ליצור אלטרנטיבות לתעסוקה של אקדמאים מהמגזר הערבי.

מיכאל מלכיאור: צריך גם לשלב מורים ערבים טובים במערכת היהודית.

יולי תמיר: אנחנו עושים את זה והשנה אף נכפיל את המספר, אבל כשחסרים 8,000 מקומות השמה, 300 המורים שישתלבו לא יפתרו את הבעיה.

יולי תמיר: דבר נוסף שהשנה צובר תאוצה, גם בזכות "אופק חדש" , הוא הנושא של מכון המנהלים.

יולי תמיר: זה בעצם שדרוג משמעותי מאוד של המנהלים.

יולי תמיר: לדעתי גם זה ראוי לדיון נפרד.

יולי תמיר: לדעתי מכון המנהלים, שמלווה את המנהלים ומלמד אותם איך לנצל את המשאבים, הוא דבר חדש, חשוב ומאוד משמעותי.

יולי תמיר: אנחנו לומדים - לאורך כל הדרך אנחנו בוחנים את הנושאים, אנחנו מתרחבים ולומדים ומנסים ליצור מערכת לומדת.

יולי תמיר: בחינוך לא בושה להשתפר, ללמוד ולנסות להצליח יותר.

יולי תמיר: באשר לדיאלוג שלנו עם ארגון המורים העל יסודיים - לאה רוזנברג ורן ארז ניהלו דיאלוג בנושאים חינוכיים.

יולי תמיר: יש בינינו כמה הסכמות מאוד מעניינות, שאני מקווה שנציג אותן בעת הקרובה.

יולי תמיר: אני חושבת שנגענו בסוגיות חינוכיות חשובות מאוד שנוגעות לחינוך העל-יסודי.

יולי תמיר: אני מקווה שבנושאים האלה אכן נצא לדרך כבר בתקופה הקרובה.

יולי תמיר: למרות שהאוצר ביקש לדחות לחלוטין את שאלת צמצום מספר התלמידים בכיתות ותוספת השעות, במאמץ מאוד גדול הצלחנו להגיע איתם להסכמה - שהיא לא מה ששאפתי אליו, אבל היה לי חשוב לנטוע יתד ולא להביא להפסקת התהליך – שבשנה הבאה יוקצה לנו סכום של 60 מיליון שקלים לצרכים הללו.

מיכאל מלכיאור: אני מבין שלא מדובר בצעד חד-צדדי של הממשלה, שהרי היתה הסכמה עם ארגון המורים על יישום על פני מספר שנים והפחתה שווה.

מיכאל מלכיאור: הבנתי שדובר על 130 מיליון לשנה הראשונה.

מיכאל מלכיאור: זאת התחייבות של האוצר ולא נדבנות.

מיכאל מלכיאור: זה חלק מההסכם שעשו עם הארגון.

יולי תמיר: למרות שאני חושבת שהסכום שהוקצה לא מספיק, כדי לדייק צריך לומר שהיתה התחייבות לעשות תהליך ולא לסכום מסוים.

יולי תמיר: ישבנו בוועדה והגענו להסכמות.

יולי תמיר: היתה פנייה לבקשה תקציבית ובסכום שקיבלנו נעשה שימוש לפי הוועדה ולפי ההסכמות שנגיע אליהן.

יולי תמיר: הייתי שמחה מאוד לקבל את מלוא הסכום שביקשנו, כרגע אני יכולה לחלק רק את הסכום שיש בידי.

מיכאל מלכיאור: מותר לך לומר מה שאת חושבת על התהליך, כי אנחנו מרגישים שנעשה פה תרגיל.

מיכאל מלכיאור: בעצם עשו הסכם לסיום השביתה, היתה התחייבות של ממשלה, של ראש ממשלה, של שר אוצר וכמובן של שרת החינוך.

יולי תמיר: אדוני יושב-ראש הוועדה, לא רק שאמרתי את דבריי מאוד בבירור, אמרתי אותם גם באופן מאוד חד-משמעי.

יולי תמיר: כאשר בחוק ההסדרים היה ניסיון להסיר את ההחלטה הזאת לחלוטין, היינו לבטל את ההחלטה – להזכירכם, זה היה הנוסח הראשון של חוק ההסדרים – אמרתי שאני אעמוד עם רן ארז בבית הדין לענייני עבודה ואומר שהמדינה הפרה את ההתחייבות שלה.

יולי תמיר: הסיבה היחידה שההחלטה הזאת לא ירדה מסדר יומה של הממשלה בחוק ההסדרים היתה האמירה הזאת שלי.

יולי תמיר: כפי שאתה יודע, לאחר שזה חזר התחיל הוויכוח על הסכום.

יולי תמיר: אני יודעת להבטיח רק את מה שיש לי ביד וזאת ההקצאה שקיבלתי.

יולי תמיר: אני חושבת שההקצאה לא מספיקה ואם יקצו לי כסף רב יותר – אם בזכות הוועדה או בזכות איזשהו מהלך אחר – אנחנו נעשה את מלאכתנו נאמנה.

יולי תמיר: בכל מקרה, מה שיש לי זה מה שאני אחלק.

מיכאל מלכיאור: השאלה היא אם את סבורה שבסכום זה הממשלה מקיימת את ההתחייבות השלטונית בהסכם שלה עם ארגון המורים.

יולי תמיר: באופן חלקי ביותר.

יולי תמיר: אמרתי את דעתי – היה לי חשוב מאוד לא להיות במצב בו ההחלטה הוסרה כליל מסדר יומה של הממשלה, כי זה היה חותם את כל המהלך הזה.

יולי תמיר: מהרגע שההחלטה לא הוסרה, בזה – כמו בדברים אחרים – אני נתונה בסד תקציבי שניתן לי ואיני יכולה לעשות מעבר למה שמאפשרים לי תקציבית.

מיכאל מלכיאור: מה לגבי הסכם השכר בתיכוניים?

יולי תמיר: המשא ומתן בין ארגון המורים למשרד האוצר היה אמור להסתיים כבר מזמן.

יולי תמיר: אם איני טועה, נאמר לי שמבחינת האוצר הגיעו להסכמות ואין מניעה לחתום על ההסכם.

יולי תמיר: לצערי, כמו בהרבה מאוד נושאים אחרים, המשרד אינו צד במשא ומתן.

יולי תמיר: הלוואי שהיה לנו מעמד יותר מרכזי במשא ומתן על השכר, אבל לא כך המצב במדינת ישראל ומשרד החינוך הוא כמו כל המשרדים האחרים.

יולי תמיר: אני בהחלט חושבת שלפני כל דבר אחר צריך לחתום את ההסכמה הזאת, כך שבאשר למה שכבר מוסכם אין טעם להתמהמה ולא לחתום.

מיכאל מלכיאור: התמונה שקיבלנו מרן ארז רחוקה ממה שאת מתארת.

רן ארז: כשאני אקבל רשות דיבור, תאמין לי שאני אפרט את כל מה שצריך.

יולי תמיר: בשנתיים האחרונות נושא החינוך המיוחד זכה גם לתגבור וגם לבחינה מאוד יסודית.

יולי תמיר: מבחינה תקציבית – יש לנו מצגת בנושא ונשמח להעבירה לוועדה – בשנתיים האחרונות תקציב החינוך המיוחד עלה בסדר גודל ניכר, בכ-500 מיליון שקלים.

יולי תמיר: במקביל, כפי שידוע לכם, עובדת ועדת דורנר ובוחנת את אותן סוגיות עקרוניות שבמשך הרבה מאוד שנים אנחנו מתחבטים בהן.

יולי תמיר: בעניין החינוך המיוחד יש הרבה מאוד התלבטויות, הרבה מאוד כאב, כולם צודקים.

יולי תמיר: למרות שיש לי הערכה עצומה לאגף שלנו ולמנהלות שלו שעושות עבודת קודש, חשבנו שראוי היה לעשות בחינה יחד עם גורם חיצוני, יחד עם גורמים שמייצגים את הארגונים השונים שעוסקים בחינוך המיוחד, על מנת לגבש מדיניות שקופה, ברורה ומוכרת.

יולי תמיר: ועדת דורנר תסיים עבודתה בשבועות הקרובים ותגיש לי את המלצותיה.

יולי תמיר: אני בטוחה שאלה תהיינה המלצות מעניינות.

יולי תמיר: יחד עם אנשי המקצוע נבחן את הדברים ונעשה כל מאמץ כדי שהמדיניות של החינוך המיוחד תהיה גלויה, שקופה, ברורה ומובנת.

יולי תמיר: לומר לכם שאז כולם יהיו מרוצים?

יולי תמיר: כמובן שלא.

יולי תמיר: עדיין אנחנו נאבקים עם תהליך, שהוא כלל עולמי אבל אצלנו הוא מואץ יותר, של גידול משמעותי מאוד במספר הילדים של החינוך המיוחד.

יולי תמיר: בתהליך העולמי, שקורה גם אצלנו, יש יותר ילדים – גם אוטיסטים וגם עם לקויות אחרות – ואף אחד לא יודע להסביר למה.

יולי תמיר: אצלנו יש גם תופעה אחרת, שאינה קיימת במדינות אחרות – יש לנו אוכלוסיות שלא עסקו באיתור ילדים לחינוך מיוחד והיום – לשמחתי – הן יותר ויותר פתוחות לבחינה אמיתית של הצרכים של החינוך המיוחד.

יולי תמיר: זה נכון גם במגזר החרדי וגם במגזר הערבי ולכן צומחת מערכת משמעותית מאוד של חינוך מיוחד במקומות האלה.

יולי תמיר: כתוצאה מכך אנחנו נחשפים לבעיה - מספר גדול מאוד של ילדים אשר מצטרפים למערכת ואשר עולה על הגידול הטבעי.

יולי תמיר: אנחנו עושים מאמץ לחלק את המשאבים שעומדים לרשותנו באופן צודק ולתת מענה לצרכים של אותם ילדים.

יולי תמיר: באשר לשלטון המקומי - בחנו את שיטת התקצוב של משרד החינוך ובחנו לעומק את השאלה – שנידונה אף כאן מספר פעמים – אם ההשקעה של משרד החינוך היא דיפרנציאלית, ואם כן – לאיזה כיוון.

יולי תמיר: לצערי, מסיבות שאני אפרט בהמשך, כאשר אנחנו בוחנים את ההשקעה שלנו כמערכת, לא רק שלנו כמשרד אלא גם ממקורות אחרים, מתברר שההשקעה שלנו באשכולות המבוססים גבוהה מההשקעה שלנו באשכולות הנמוכים.

מיכאל מלכיאור: זה גלוי וידוע.

מיכאל מלכיאור: זה כך גם במשרד הרווחה.

יולי תמיר: ביקשנו לבדוק למה.

יולי תמיר: אני מוכרחה לומר שהעניין הזה הטריד אותי מאוד-מאוד, כי אם אנחנו מגיעים למצב שלמרות שההקצאה שלנו פר תלמיד היא לטובת התלמיד החלש וההקצאה שלנו פר אשכול היא לטובת האשכול החלש, יש כאן משהו שמעורר תמיהה.

יולי תמיר: כשקיבלתי את הנתונים לידיי בפעם הראשונה, החזרתי אותם ארבע פעמים בטענה שהנתון אינו בסדר, שכן אנחנו משקיעים יותר בתלמידים החלשים ולכן איך ייתכן שאנחנו משקיעים יותר בשכבות החזקות?

יולי תמיר: לדוגמה, עלות שנתית לתלמיד בחינוך הרגיל לפי אשכולות למ"ס: באשכול 1, החלש ביותר, ההשקעה היא 10,248 שקלים לתלמיד.

יולי תמיר: באשכול 10, החזק ביותר, ההשקעה היא 11,767 שקלים לתלמיד.

יולי תמיר: מדוע?

יולי תמיר: זה נובע מסיבה פשוטה: המורים באשכולות החזקים, חזקים יותר.

זבולון אורלב: וגם בגלל שבאשכולות החזקים יש תלמידים חלשים.

יולי תמיר: זה נכון, אבל לא רק זאת הסיבה.

יולי תמיר: אם ההטיה היתה פר פרופיל התלמיד, כיוון שפרופיל ההשקעה שלנו בתלמיד חלש גבוהה יותר מאשר בתלמיד חזק, לא יכול להיות מצב שבטבעון יש יותר תלמידים חלשים, גם אם יש כמה כאלה, ולכן אנחנו משקיעים שם יותר מאשר ברהט.

יולי תמיר: אין שום דרך סטטיסטית בעולם שזה יקרה.

זבולון אורלב: שם זה באמת בגלל שכר המורים.

יולי תמיר: הסיבה לכך היא הפרופיל של המורים.

יולי תמיר: במרכז, ביישובים החזקים, שכר המורים משמעותי מאוד וכמו בכל מקום אחר הוא מושך את המערכת כלפי מעלה.

יולי תמיר: המורים יותר מיומנים, יש יותר מורים עם תארים מתקדמים, וזאת הסיבה לכך שיש הטיה – שהיא חמורה בעיניי – של השקעה לא נכונה של תקציבי המערכת.

יולי תמיר: "אופק חדש" חידד את הבעיה הזאת כי העלינו את שכר המורים.

יולי תמיר: הנתון שהזכרתי הוא נתון ישן, עוד לפני "אופק חדש".

יולי תמיר: עתה, כששכר המורים עולה, וב"אופק חדש" יש תמרוץ גדול למורים עם תואר שני ולמורים עם דוקטורט, הפער הזה יגדל עוד יותר.

מיכאל מלכיאור: וגם הדיפרנציאליות במפתח של שושני, שלא יושם, ובמפתח של שטראוס שאף הוא לא ייושם - - -

יולי תמיר: הוא מיושם.

מיכאל מלכיאור: אבל הדיפרנציאליות קטנה מדיי.

יולי תמיר: נכון, הדיפרנציאליות קטנה מאוד.

מיכאל מלכיאור: זה בולט מאוד במגזר הערבי.

מיכאל מלכיאור: בכל מקרה ההבדל בין ה-X וה-Y קטן מדיי כדי לעשות תיקון.

יולי תמיר: אני מסכימה בהחלט ולכן אני אדבר גם על התיקון.

יולי תמיר: כרגע אני נותנת תמונת מצב.

יולי תמיר: אני מסכימה אתך שהדיפרנציאליות קטנה, אבל אמרתי גם דבר מרחיק לכת הרבה יותר – בסופו של דבר התקצוב הוא רגרסיבי ואינו פרוגרסיבי.

יולי תמיר: אני מתקצבת את המורים וכשהמורים הם בפרופיל גבוה יותר במרכז, המרכז מקבל יותר.

דובר: אין לך ברירה, כי אחרת לא יהיו לך מורים במרכז, הם ילכו להיי-טק.

יולי תמיר: לא אמרתי שיש לי ברירה, אמרתי שיש לי הקצאת משאבים שאינה פרוגרסיבית מסיבה מסוימת שיש להכיר אותה.

יולי תמיר: לא הצעתי להוריד שכר של אף מורה, להפך – הצעתי להעלות את השכר של כל המורים.

יולי תמיר: דרך אגב, בהחלטת ממשלה שכן תמכתי בה – בהמשך אני אדבר על דברים שהתנגדתי להם ולכן הצבעתי נגדם – תמכתי בעקרון הפריפריאליות, היינו שמעבר לעליית השכר שנתנו ב"אופק חדש" ניתן גם תמריצים למורים שילמדו בפריפריה, כי חשוב שמורים טובים יבואו ללמד בפריפריה.

יולי תמיר: הסיבה השנייה לפער היא כל ההקצאות של ה- matching, וכאמור, זה בולט מאוד גם במשרד הרווחה.

יולי תמיר: ממחקר שהזמנו מבית ברל על האופן של עבודת משרד החינוך עם המגזר השלישי עולה אותה תמונה.

יולי תמיר: למעשה אנחנו משקיעים יותר ביישובים החזקים כי הם היישובים שמושכים אליהם פרויקטים – וטוב שהם עושים את זה – ואנחנו משתתפים בפרויקטים.

יולי תמיר: התוצאה הכוללת היא שההשקעה של המשרד אינה עושה צדק עם השכבות החלשות.

יולי תמיר: לאחר מכן בדקנו גם את ההשקעה של הרשויות בחינוך.

יולי תמיר: בהקשר הזה הפער גדול עוד יותר.

יולי תמיר: ברור לכם שהפער בין רשות כמו כפר שמריהו שמשקיעה 6,195 שקלים לתלמיד או הרצליה שמשקיעה 5,356 שקלים לתלמיד לבין דימונה שמשקיעה 1,150 שקלים בתלמיד, הפער הזה הוא מאוד משמעותי.

יולי תמיר: בתמונה הכוללת זה אומר שההחלטה על דיפרנציאליות בתקציב ותיעדוף הפריפריה היא החלטה צודקת חברתית.

יולי תמיר: אני יודעת שלא פשוט לרשויות לקבל את המתווה החדש שאומר שהמשרד מגדיל את ההשקעה שלו עקב "אופק חדש", דרך אגב, גם ברשויות החזקות.

יולי תמיר: לדוגמה, עקב "אופק חדש" השקענו ברחובות עוד 6.5 מיליון שקלים ובתל-אביב השקענו עוד כ-17 מיליון שקלים.

יולי תמיר: כל זה לא כולל את הבינוי ונושאים אחרים שבהם יש השקעה מסיבית מאוד בכל הרשויות, אבל במידה רבה גם ברשויות החזקות.

יולי תמיר: לכן, כאשר הנחנו שצריך לעשות מהלך של קיצוץ, עשינו אותו תוך בניית מדרג דיפרנציאלי.

יולי תמיר: דווקא בשנה שהמדינה משקיעה הרבה יותר בחינוך ומעלה את רף ההשקעה באופן ניכר מאוד – השנה תוספת של 2 מיליארד שקלים וכן התוספת בשנה הקודמת – מותר לה לעשות תיקונים בכיוון שמקדם צדק חברתי.

מיכאל מלכיאור: עולות מזה מספר שאלות.

מיכאל מלכיאור: שאלה אחת היא שאלת הדיפרנציאליות.

מיכאל מלכיאור: אני לא יודע מה עמדת השלטון המקומי לגבי עצם השאלה של הדיפרנציאליות, אבל השאלות היותר בסיסיות הן: האם יש מדיניות שהשלטון המקומי צריך לשלם חלק גדול יותר מהחינוך הבסיסי במדינת ישראל?

מיכאל מלכיאור: אני לא נכנס לשאלה מי אחראי על תיקון מפגעים וכו', אלא אם יש החלטה להעביר את עוגת התקציב ממס הכנסה לארנונה.

מיכאל מלכיאור: זו שאלה עקרונית מאוד.

מיכאל מלכיאור: שאלה אחרת שנשאלה פה אם גם יישוב כמו רהט צריך לשלם עכשיו יותר ממה ששילם בשנה שעברה, זאת כאשר ידוע שלרהט אין.

מיכאל מלכיאור: כלומר, מפילים פה על כלל הרשויות הוצאות שאין להן ממה לכסות.

מיכאל מלכיאור: כתוצאה מכך עשוי להיות מצב שבו לא ישלמו ואז הרמה של החינוך במגזר החלש יותר תלך ותרד במקום שתעלה.

מיכאל מלכיאור: אם היית אומרת שאת מחלקת את הכסף בצורה אחרת, זה דבר אחר, אבל את מפילה על כולם.

מיכאל מלכיאור: אמנם את דורשת יותר מהחזקים, אבל כולם צריכים לשלם.

מיכאל מלכיאור: זה אומר שכל החלשים ייפלו עוד יותר, כי הם לא ישלמו ואז החינוך במקומות אלה ידרדר עוד יותר.

יולי תמיר: באשר לשאלה על תקצוב החינוך - בשנה או בשנתיים שהמדינה מחליטה לקחת על עצמה הוצאה ניכרת מאוד לטובת החינוך, היא לא רק מעלה שכר אלא גם נותנת שירותים שבעבר לא ניתנו או שנקנו על-ידי הרשויות.

יולי תמיר: הרשויות קנו במערכת שעות חינוך, תגבורים ופרויקטים שנכנסו לבתי-הספר.

יולי תמיר: היום אנחנו אומרים שליבת החינוך כולה על המדינה.

יולי תמיר: למעשה, היום בית-ספר שנמצא במסגרת "אופק חדש" ויש בו פיצול של כיתות א' ואחר כך גם יהיה בו פיצול כיתות ב', הוא רווי שעות ואין צורך שיקנו לו שעות נוספות, הוא לא צריך שיתנו לו פרויקטים.

יולי תמיר: להפך, אני חושבת שהגיע הזמן שרוב הפרויקטים יעברו למעטפת, לאו דווקא בתוך בית-הספר.

יולי תמיר: את השעות הפרטיות שהורים קנו בבית, היום בית-ספר כזה נותן לתלמידים בכיתה.

יולי תמיר: הרי ברהט לא היתה שעה פרטית אחת לתלמיד ועכשיו יש שם 100 שעות פרטיות לתלמידים לשבוע במימון המדינה.

יולי תמיר: זאת לא נסיגה של המדינה משירותי חינוך, זאת לקיחת אחריות של המדינה והעלאת הרף למה זכאי תלמיד ביסודי ובחטיבה.

יולי תמיר: כשנגיע לזה גם בחטיבה העליונה נעלה את הרף גם שם.

יולי תמיר: על פרויקטים כמו "החינוך האישי" שעשה לחיאני בבת-ים או הפרויקט שעשתה יעל גרמן בהרצליה, שילמו הרשויות.

יולי תמיר: עכשיו אנחנו אומרים שאנחנו, כמדינה, נשלם על זה ואז יהיה סיכוי שגם ברהט, דימונה או אופקים יהיה חינוך אישי.

יולי תמיר: אנחנו לוקחים על עצמנו את זה כעיקרון.

יולי תמיר: אני חושבת שנכון שזה יהיה כך, כי לא יכול להיות שיהיה מצב שכל ראש עיר יחליט על החינוך.

יולי תמיר: זו לא רק שאלה של כסף, אלא תפיסה חינוכית וקדימויות ולא ייתכן שזה יהיה בידי ראש עיר.

יולי תמיר: החינוך היסודי והחטיבה הם של המדינה ושם אנחנו מעלים את הרף באופן ניכר.

יולי תמיר: היתה לנו התלבטות אם לעשות את הדיפרנציאליות מאשכול 5 ומעלה.

יולי תמיר: זה היה מפיל נטל כבר עוד יותר על הרשויות החזקות.

יולי תמיר: לכן עשינו איזשהו מדרג וברשות הכי חלשה רק פחות מ-1% מתקציבה ישתנה, למרות שהיא קיבלה מאיתנו הרבה יותר.

יולי תמיר: זה רק כדי לומר שהדיפרנציאליות הולכת לאורך כל השורה ולכן גם רשות חלשה תתרום את חלקה הקטן.

יולי תמיר: אם הוועדה תאמר לנו לעשות דיפרנציאליות רק על חמשת האשכולות החזקים, אני אשקול את זה.

יולי תמיר: בעיניי דיפרנציאליות היא דבר נכון.

יולי תמיר: אם לוועדת החינוך תהיה הצעה לדיפרנציאליות קצת שונה, אני אשמח לבחון את זה.

יולי תמיר: השנה עשינו דיפרנציאליות כמעט בכל תחום שאנחנו אמונים עליו.

יולי תמיר: אנחנו עושים דיפרנציאליות בהזנה ובדברים נוספים.

יולי תמיר: בעיניי זה ראוי, נכון וצודק.

יולי תמיר: אני פונה לחבריי בשלטון המקומי: מתוך ההשקעה של משרד החינוך לשלטון המקומי בסדר גודל של כ-2.4 מיליארד שקלים, מדובר בסכום פעוט יחסית שמסמל כיוון עקרוני.

יולי תמיר: אני חושבת שהכיוון העקרוני הזה צריך להיות מקובל על כולנו.

יולי תמיר: המצב הזה שכולם מדברים על צדק וברגע שזה נוגע בהם הם אומרים לי שזה בלתי אפשרי, צורם לי.

יולי תמיר: לא יכול להיות שבכל כינוס, בכל מקום, מעל כל במה, השלטון המקומי תובע תביעות מאוד צודקות, כמו להגדיל את התקציב למגזר הערבי או לתת יותר לפריפריה, אבל קמה צעקה ברגע שאומרים שיש איזשהו מהלך של דיפרנציאליות.

יולי תמיר: שנינו, גם אני וגם אתה, אדוני היושב-ראש, מאותה סיעה ושנינו מאמינים שצריך להגדיל את מסגרת התקציב ולהעלות את המסים - - -

דובר: אבל לא התאמצתם מספיק.

יולי תמיר: הרגשתי שמאוד התאמצתי וגם הצבעתי נגד, אבל אני צריכה לפעול במסגרת נתונה.

יולי תמיר: אני כבר מודיעה בזה שאם תחליט ממשלת ישראל להעלות את המס, אני אצביע בעד ואפעל למען זה.

יולי תמיר: יכול להיות שכך אפשר יהיה אז לעשות דיפרנציאליות אחרת.

יולי תמיר: עד אז, יש לי שנת לימודים ויש ילדים שהולכים למערכת שכרגע הם לא מקבלים בה הזדמנות שווה.

יולי תמיר: עד שיתקנו את כל העולם, אני אתקן את המערכת שלי.

יולי תמיר: אני חושבת שתקציב 2009 הוא בלתי אפשרי.

יולי תמיר: נכון שביד אחת קיבלנו בנדיבות כסף לרפורמה.

יולי תמיר: דרך אגב, אם לא היתה הרפורמה, גם 2008 היתה נראית כמו 2009.

יולי תמיר: בזכות הרפורמה היינו מוגנים ב-2008 מקיצוצים רוחביים וזה אפשר לנו לייצב את המערכת, ללכת לרפורמה ולעשות מהפך אמיתי.

יולי תמיר: ב-2009 אנחנו צפויים לקיצוץ של 11% וזה בלתי אפשרי בעליל.

זבולון אורלב: זאת החלטת הממשלה?

יולי תמיר: כן.

יולי תמיר: לכן מפלגת העבודה הצביעה נגד.

מיכאל מלכיאור: כמה זה בכסף?

יולי תמיר: כ-350 מיליון.

זבולון אורלב: איפה יהיה הקיצוץ?

יולי תמיר: זה יהיה על הפעולות, שכן את השכר של המורים אני לא יכולה לקצץ.

יולי תמיר: דרך אגב, חשוב להדגיש שלא תקצבו את המשרד על דברים שהכנסת חוקקה, כמו יישום חוק לימוד חובה י"א-י"ב.

יולי תמיר: הכנו את התכנית והצגנו אותה, אבל אנחנו לא מתוקצבים.

יולי תמיר: אנחנו יכולים לעשות את כל מה שאפשרי מבחינת המשרד, אבל לא יכולים להציג בסיס תקציבי כשאין לנו.

יולי תמיר: בעצם הכנסת מחוקקת, אבל האוצר לא מתקצב את החקיקה, כמו גם בחוק החינוך המשלב.

מיכאל מלכיאור: קיבלנו הבטחה ושר האוצר חתם על הצו.

שלומית עמיחי: אותי לימדו שהבטחה זו לא התחייבות.

יולי תמיר: אני אבצע את כל מה שיתקצבו לי.

יולי תמיר: דבר אחר, שבעיניי חמור ביותר – דיברנו על זה בעבר וייתכן שכדאי אפילו לעגן את זה בחקיקה - לא יכול להיות מצב שאנחנו לא מקבלים את הגידול הטבעי.

מיכאל מלכיאור: זו מדיניות כדי למחוק את "פרו ורבו ומלאו את הארץ"?

דובר: אולי כדי לעצור את הילודה.

יולי תמיר: עם כל בדיחות הדעת, אני חושבת שזה הדבר החמור ביותר, יותר חמור מכל דבר אחר.

זבולון אורלב: באיזה סכום מדובר?

יולי תמיר: 80 מיליון.

יולי תמיר: צריך גם לומר שלא תקצבו במלואו את הגידול הטבעי בחינוך המיוחד.

זבולון אורלב: לכמה מגיע החסר הכולל?

יולי תמיר: לכחצי מיליארד שקלים.

מיכאל מלכיאור: זה כולל 40 מיליון של שחיקת השכר שהמשרד לקח על עצמו?

יולי תמיר: לא הבנתי את השאלה.

מיכאל מלכיאור: בהסכם של החלוקה ב"אופק חדש" המשרד התחייב בשנת 2008 לשלם 170.

מיכאל מלכיאור: משרד האוצר לקח על עצמו כחלק מהסכם הבוררות את עניין השחיקה.

מיכאל מלכיאור: בשנת 2009 המשרד לקח על עצמו לשלם, מלבד ה-170 מיליון, עוד 40 מיליון שקלים נוספים.

יולי תמיר: מה שלקחנו על עצמנו אנחנו יודעים לנהל אותו.

יולי תמיר: מה שמטילים עלינו מעל ומעבר לעניין הזה, ישתק את משרד החינוך לחלוטין.

יולי תמיר: לכן לא הצבענו בעד התקציב.

יולי תמיר: אנחנו צריכים להיאבק על התקציב וכרגע אנחנו רחוקים מהסכמות.

יולי תמיר: אני חושבת שהשנה המאבק בכנסת על תקציב החינוך – גם בוועדת הכספים וגם בוועדת החינוך – הוא עקרוני ומהותי.

יולי תמיר: אני רוצה להזכיר שתי החלטות נוספות שגם להן התנגדתי וכרגע הן עדיין לא הוסרו: 1.

יולי תמיר: החלטה שפוגעת בעניין ההסעות.

יולי תמיר: זה דבר לא צודק, לא רגרסיבי ביותר.

יולי תמיר: מדובר בהגדלת המרחק שמזכה בהסעה.

23596: המשמעות של זה לשלטון המקומי היא בין 100 ל-200 מיליון שקלים.

23596: עדיין לא בדקנו את העלות המדויקת.

יולי תמיר: אני חושבת שההחלטה הזאת שערורייתית.

יולי תמיר: ההחלטה הזאת רגרסיבית כי בערים הגדולות הילדים ממילא נוסעים באוטובוסים ציבוריים, אבל במצפה רמון או בכפרים הערביים, תהיה פגיעה משמעותית.

יולי תמיר: החלטה אחרת שהתנגדתי לה היא ההחלטה לבטל את אבטחת מוסדות החינוך.

יולי תמיר: אמנם ההחלטה הזאת היא בתחום סמכותו של השר לביטחון פנים, אבל התרעתי נגד זה.

יולי תמיר: אני חושבת שזו החלטה לא ראויה.

23596: מדובר ב-127 מיליון שקלים.

יולי תמיר: צר לי מאוד שכשאנחנו, כממשלה, מחליטים לעשות מהלכים גדולים ומשקיעים השקעות גדולות בחינוך, עושים מהלך שבעיניי הוא פורץ דרך, בשוליים מזנבים בנו.

יולי תמיר: אני מודה שוב ליוסי וסרמן וחבריו על השותפות וכן לאנשי המחוזות שלנו שעשו הרבה.

יולי תמיר: אין לי די מילים טובות כדי לומר מה שאני חושבת על הנהלת המשרד, המנכ"לית ואנשי המערכת.

יולי תמיר: הם נרתמו ועשו עבודה בלתי רגילה.

יולי תמיר: אני חושבת שגם הם בעצמם לא האמינו שעד כדי כך המערכת תנוע והיא נעה ברצון ובאהבה לכיוון הנכון.

יולי תמיר: בשוליים מזנבים בנו כל הזמן וזה גורם לנו קשיים גדולים מאוד.

יולי תמיר: אני מקווה מאוד שהדיון התקציבי שיהיה בכנסת יאפשר לנו למתן את תהליכי הזינוב, להתמקד בעיקר ולאפשר למערכת לעשות את התהליכים שחייבים לעשותם, על מנת שנוכל לצאת לדרך ולהצליח.

מיכאל מלכיאור: תודה לשרה.

מיכאל מלכיאור: אני מבקש לשמוע מספר התייחסויות.

מיכאל מלכיאור: אני מבקש להצטרף לדברי השבח של השרה למנכ"לית ולצוות שלה שעשו עבודתם בתנאים בלתי אפשריים.

מיכאל מלכיאור: אנחנו יודעים שאתם עושים עבודתכם נאמנה ורוצים לעודד אתכם גם לקראת שנת הלימודים הבאה.

יוסי וסרמן: אנחנו שותפים לניסיון לשנות את פני מערכת החינוך, דבר שלא נעשה במשך 60 שנות קיום המדינה.

יוסי וסרמן: בשנת 2000 היה ניסיון להביא רפורמה למערכת החינוך.

יוסי וסרמן: מסיבות שונות, שלא אכנס אליהן עכשיו, זה לא צלח.

יוסי וסרמן: עכשיו אנחנו עושים ניסיון להביא לשינוי פני המערכת, להביא לכך שהמורים יהיו בעלי מעמד אחר, בעלי שכר אחר והתלמידים יקבלו הרבה יותר את אשר מגיע להם.

יוסי וסרמן: אנחנו יודעים שאנחנו חייבים לעשות מאמץ להפסיק את הדשדוש של מערכת החינוך.

יוסי וסרמן: יש לנו מורים מעולים במערכת החינוך, והנה יוצא כך שהמערכת הזאת אינה מוערכת מספיק.

יוסי וסרמן: אנחנו רוצים לנסות להביא את השינוי, אנחנו שותפים לניסיון לעשות את השינוי.

יוסי וסרמן: האלטרנטיבה לא לעשות שום דבר היא אלטרנטיבה רעה מאוד.

יוסי וסרמן: לנסות לקבל 20% או 30% בלי רפורמה, זה אולי טוב, אבל יש לזה השלכות רוחב במדינת ישראל.

יוסי וסרמן: יש עוד כמה ארגוני עובדים בראשות עופר עיני כך שבוודאי זה לא יקרה.

יוסי וסרמן: אי לכך, החלטנו לעשות את הניסיון הזה והנהלת הסתדרות המורים החליטה להיות שותפה לממשלה.

יוסי וסרמן: פה אני רוצה להודות לראש הממשלה שבהיותו שר אוצר קיבל במאי 2007 את ההחלטה עם שרת החינוך להוביל את הרפורמה במערכת החינוך.

יוסי וסרמן: פעם ראשונה שהמדינה מביאה למערכת החינוך כ-6 מיליארד שקלים במשך 6 שנים.

יוסי וסרמן: אין זאת אומרת שכל מה שלא נעשה במשך 60 שנה, אפשר עכשיו לא לבצע.

יוסי וסרמן: יש בעיה של מבנים וכל הבעיות שהוזכרו על ידי השרה ועל ידי ראשי רשויות של פגיעה גדולה מאוד בתלמידים.

יוסי וסרמן: אנחנו רוצים להוביל רפורמה, להיות שותפים לרפורמה - בעצם המדינה מובילה את הרפורמה, זאת לא רפורמה שלנו אלא של מדינת ישראל - אבל אנחנו לא נוכל להתעלם מכל הדברים האחרים.

יוסי וסרמן: בהמשך אני אזכיר רק חלק קטן מהם.

יוסי וסרמן: אני רוצה להודות לשרת החינוך, למנכ"לית, למנהלי המחוזות ולצמרת המשרד וכן לחבריי בהסתדרות המורים.

יוסי וסרמן: אני רוצה להודות בעיקר למורים ולמנהלים שמבצעים עם הרפורמה, שיצאו ראשונים לניסוי הזה, למאמץ הגדול הזה, לנסות ולשנות את פני מערכת החינוך.

יוסי וסרמן: אני רוצה לבקש שהמדינה תשנה את היחס שלה למערכת החינוך.

יוסי וסרמן: הממשלה הזאת – או כל ממשלה עתידית - צריכה לקבל החלטה שהחינוך עומד בראש סולם העדיפויות הלאומי וחייבים לתת לחינוך על מנת שנתקיים כאן כולנו, כי זהו הבסיס לקיום החברה.

יוסי וסרמן: רפורמת "אופק חדש" היא רק תחילתו של הליך לשינוי קונספציות ולשינוי התייחסויות למערכת החינוך.

יוסי וסרמן: למרות הכל, ולמרות כל מה שקרה בחודשים האחרונים, אני חושב שרפורמה ושינוי בסדרי גודל כזה צריכים להיעשות במשותף על-ידי כל המורים, על-ידי שני הארגונים.

יוסי וסרמן: זאת לא רפורמה של הסתדרות המורים.

יוסי וסרמן: זאת רפורמה של המדינה ויש צורך ששני הארגונים יהיו שותפים לה, כל אחד על-פי המאפיינים אותו והצרכים של חבריו, זה ברור וזה גם מובן.

יוסי וסרמן: אני חושב שגם חייבים לכבד הסכמים - אם הובטח לחברינו בארגון המורים לצמצם את מספר הילדים בכיתות ולהחזיר שעות, לא יתכן שלא לקיים הסכמים.

יוסי וסרמן: חובה לקיים את זה.

יוסי וסרמן: בכלל, כל מה שמשיג ארגון מסוים של מורים, הוא משיג את זה למורים, לילדים, למערכת, לעם ישראל.

יוסי וסרמן: זה חשוב לכולנו.

יוסי וסרמן: חייבים גם להגיע להסכם עם מרכז השלטון המקומי.

יוסי וסרמן: בעינינו, האחריות לחינוך במדינת ישראל היא אחריות ממלכתית, אחריות של מדינת ישראל.

יוסי וסרמן: יש יישובים שאין להם יכולת ואסור להעניש את הילדים והמורים שם.

יוסי וסרמן: לפיכך לא נסכים לפגוע ולמנוע אבטחה מילדי ישראל בגני הילדים ובבתי-הספר.

יוסי וסרמן: אני רוצה להבהיר שלא נפתח מוסדות חינוך ללא אבטחה.

יוסי וסרמן: אני רוצה להיות בהיר בנושא הזה: לא נפקיר את ילדי ומורי ישראל.

יוסי וסרמן: אני רוצה מאוד לפתוח את שנת הלימודים בחדווה, בשמחה, זה מגיע לעם ישראל, מגיע לילדים ולמורים.

יוסי וסרמן: אני מאחל לכולם שנה טובה.

יוסי וסרמן: אני רוצה להודות גם ליושב-ראש ועדת החינוך, המאוד פעיל ואכפתניק, שיחד עם חברי ועדת החינוך עושה הרבה למען מערכת החינוך שלנו.

23596: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לפתוח בברכות לך בתור אחד מהמשפיעים על החינוך.

23596: אני חושבת שהמחמאות האלה היו צודקות.

23596: אני חושבת שבשנים האחרונות הוכחת שניתן מתוך הכנסת לשנות רבות בתחום החינוך.

23596: אני חושבת שכולנו, פה אחד, מודים לך על כך.

23596: השנה, תשס"ט, היתה יכולה להיות אחת השנים הנפלאות.

23596: יכולנו להיכנס לבתי-הספר עם שיר בלב, עם התרוממות רוח.

23596: נעשתה עבודה נפלאה.

23596: לראשונה, אחרי עשרות שנים, יש לנו רפורמה אמיתית ויש לנו אופק חדש לחינוך.

23596: אבל מה?

23596: הסיטואציה שאנחנו עומדים בה מזכירה לי את הסיפור שכולנו שמענו כשהיינו ילדים קטנים על אותה חולבת שחולבת וממלאת את הכד ותוך כדי כך שהיא ממלאת את הכד היא חושבת איך היא תקנה בחלב עוד פרות ותקים לעצמה חווה ותבנה בית ותגדל ילדים.

23596: והנה היא נותנת מכה קטנה, החלב נשפך ועמו גם החלום.

23596: בשביל 85 מיליון שקל אנחנו לא נוכל לפתוח את שנת הלימודים.

23596: עם כל ההערכה הרבה מאוד שיש לי לעומדים בראש משרד החינוך - החל מן השרה, עבור במנכ"לית, מנהלי המחוזות ובוודאי מנהלת המחוז שלי אורלי פרומן - משרד החינוך נתן את הבעיטה.

23596: כאשר דובר על הרפורמה, דובר על כך שמשרד החינוך יעשה את ההתייעלות.

23596: לא דובר על כך שישיתו את ההתייעלות על הרשויות המקומיות.

23596: משרד החינוך, בהסכם עם משרד האוצר, דיבר על כך שהוא יקצץ 20% - כ-900 מיליון – במהלך השנים של הרפורמה, עד 2013.

23596: לא דובר על כך שמשרד החינוך יעשה את ההתייעלות שלו על חשבון הרשויות המקומיות.

23596: והנה, בא משרד החינוך ומושיט יד לתוך הארנונה.

23596: שאף אחד לא ישלה את עצמו – אין פה שום רעיון חברתי ואין כאן שום פרוגרסיביות, מפני שמטילים את זה על הרשויות המקומיות ובסופו של דבר על הארנונה, שהוא המס הכי פחות פרוגרסיבי.

23596: הוא מוטל על שכונות העוני ועל שכונות היוקרה כמעט באותה מידה.

23596: מדוע בכלל לייפות את זה במילה "פרוגרסיביות"?

23596: אין כאן פרוגרסיביות, גברתי השרה, יש כאן בריחה מהאחריות שלכם, של משרד החינוך, והטלת עול שאתם הייתם צריכים לקחת על עצמכם על הרשויות המקומיות.

23596: זה לא בא בחשבון.

23596: יש כאן גם הפרה של בסיס, של עיקרון שמדבר על כך שהחינוך מוטל על מדינת ישראל.

23596: מדינת ישראל היא זו שצריכה לממן את החינוך ולא התושבים.

23596: אני רוצה שכולם כאן יבינו מה המשמעות של ה-85 מיליון.

23596: המשמעות אינה שהחלשים יקבלו יותר והחזקים יקבלו פחות.

23596: דרך אגב, אני חושבת שצריך לחשוב גם על זה, אם רוצים גם לרדת מהמקום ה-27 באולימפיאדת המתמטיקה, אם רוצים שלא לחזק את החזקים ואם כבר יש רשויות שנותנות אז רוצים שיתנו פחות?

23596: צריך לברך את הרשויות שנותנות ולתת לאלה שלא נותנות כי אין להן.

23596: מה אנחנו רוצים, מדינה בינונית?

23596: הרי אנחנו נשענים על החינוך שלנו, החינוך הוא הכוח שלנו, החינוך הוא החוסן הלאומי שלנו.

23596: אם לא יהיו לנו ילדים מצטיינים, מאיפה יבואו כל המדענים?

23596: אנחנו רוצים שיבואו מדענים מרהט, אבל אתם צריכים לתת ולא אנחנו.

23596: המשמעות של הקיצוץ הזה היא שבאותם מקומות שרשויות לא תוכלנה לשלם, לא יהיה מי שישלם.

23596: מי ישלם?

23596: ההורים.

23596: ומי הם ההורים?

23596: ההורים הם בדיוק אותה שכבה מסכנה שמשלמת מס הכנסה הגבוה ביותר, שמשרתת בצבא ובמילואים, שעליה מוטל כל העול, שעדיין יש להם משכנתאות, שעוד אין להם בסיס כלכלי וחברתי.

23596: עליהם רוצים להטיל את העול הזה של 85 מיליון?

23596: אני מבקשת להסיר את המילים "פרוגרסיביות" ו"צדק חברתי".

23596: זה אנטי צדק חברתי להטיל על הרשויות, על הארנונה וההורים.

23596: גברתי שרת החינוך, מדובר ב-85 מיליון שקלים, 0.3% מתקציב החינוך.

23596: תמצאי בבקשה את המקור ותאפשרי את פתיחת שנת הלימודים.

שלומית עמיחי: קל מאוד לבוא למשרד החינוך ולומר "תתייעלו", "תמצאו" וכו'.

שלומית עמיחי: אתם מכירים את תקציב משרד החינוך.

שלומית עמיחי: אני מודה שהיו לי שבע שנים לשכוח אותו ונדהמתי לגלות שהתקציב הזה פחת ביותר מ-4 מיליארד שקלים בשל קיצוצים לאורך ארבע שנים, ביניהם 500 מיליון שקלים שקוצצו מהשלטון המקומי.

שלומית עמיחי: אני מודה שכאזרחית כנראה פחות הקשבתי לרדיו ולא שמעתי את הצעקות מהסוג הזה.

שלומית עמיחי: היה קיצוץ של יותר מ-1.3 בתקציב הפעולות של המשרד.

שלומית עמיחי: רבותי, תקציב הפעולות של המשרד זה לא קמפינג ולא טיילות, אלא מועדוניות, "קרן קרב" וכל מיני פעולות שאף אחד מכם לא חושב שצריך לקצץ שם.

שלומית עמיחי: אני מודיעה לכם שלקחנו על עצמנו לקצץ 250 עובדים ממשרד החינוך, מתוכם 200 מפקחים.

שלומית עמיחי: זה לא משום שאני חושבת שלא צריך מפקחים.

שלומית עמיחי: לצערי שמעתי אתמול את השר מופז בכנס בחולון מדבר על כך שצריך לבטל את הפיקוח, ואני הגבתי: כשאתה תבטל את שוטרי התנועה אני אשקול לבטל את המפקחים.

שלומית עמיחי: אני חושבת שצריך מפקחים, מה גם שאנחנו מחויבים לזה גם לפי החוק.

שלומית עמיחי: הכנסת הזאת דורשת מאיתנו עוד ועוד פיקוח.

שלומית עמיחי: יושב-ראש ועדת ביקורת המדינה דורש עוד ועוד פיקוח.

שלומית עמיחי: אנחנו זקוקים לזה ובכל זאת לקחנו על עצמנו לקצץ 250 משרות של מפקחים.

שלומית עמיחי: אתם יודעים בוודאי כמה קשה לפטר בן אדם אחד.

23596: אז למה אתם דורשים מאיתנו שאנחנו נפטר את הפסיכולוגים, את אבות הבית ואת המזכירות?

שלומית עמיחי: אנחנו עושים גם את ההתייעלות הזאת, והיא לא הראשונה.

שלומית עמיחי: יש החלטת ממשלה על איחוד מחוזות ואנחנו נעשה את זה.

שלומית עמיחי: לומר שזה חוסך?

שלומית עמיחי: לדעתנו זה לא חוסך, אבל הממשלה אומרת לעשות את זה ואנחנו מבצעים.

שלומית עמיחי: אני חושבת שלומר שהקיצוץ הזה ברשויות המקומיות הוא דווקא על הארנונה ודווקא על האיש שאין לו, לא נכון.

שלומית עמיחי: הקיצוץ הזה הוא גם בקשה לרשויות המקומיות שימצאו גם הן את הדרך שלהן להתייעל.

שלומית עמיחי: אתם יודעים לעשות את זה, כנראה שעשיתם את זה בשקט רב בקיצוץ של 13%.

23596: זו היתה טעות.

שלומית עמיחי: גם לכם מותר לקחת חלק בזה.

שלומית עמיחי: אפשר לא לעשות שום דבר וגם כשלא עושים כלום הממשלה מחליטה על קיצוצים וסיבותיה עמה.

שלומית עמיחי: פה יש הזדמנות לרשויות המקומיות לקבל משמעות אחרת לחינוך.

שלומית עמיחי: אני חושבת שהרשויות המקומיות צריכות לבוא איתנו ולומר שזה כואב ושנעשה את המכסימום שזה יכאב פחות, אבל אנחנו משקיעים הון בחינוך ורוצים לתת משמעות טובה להון הזה.

שלומית עמיחי: תלכו איתנו ואל תצאו נגדנו.

23596: הרשויות המקומיות לא אחראיות על החינוך.

23596: מדינת ישראל אחראית על החינוך ושהיא תיקח את האחריות על עצמה.

שלומית עמיחי: הרשויות שייכות למדינת ישראל.

יולי תמיר: שנים שאתם באים אלינו, בצדק, ואומרים שאתם מנהלים את החינוך.

יולי תמיר: אתם מבקשים שיתנו לכם מקום, שתהיו חלק מקבלת ההחלטות, שישבו אתכם ליד שולחן הדיונים.

יולי תמיר: פעם כבר היה רעיון במשרד שלא להעביר כסף לרשויות, אלא לאגם את הכסף שמועבר לרשויות בכספי המשרד.

23596: זה מה שנעשה.

23596: אנחנו נמסור לכם את החינוך ויותר לא נהיה מוכנים להיות אחראים.

23596: אנחנו עומדים בפני המצב הזה, נמסור לכם את החינוך.

23596: היום אנחנו מממנים 2 מיליארד.

יולי תמיר: אני שמחה שנקבתם במספר, כי זה שם את הדברים בפרופורציה.

יולי תמיר: מדינת ישראל מממנת את החינוך ב-29.5 מיליארד - - -

23596: זה ב-2009.

23596: בינתיים היא מממנת ב-26.7 מיליארד.

יולי תמיר: כשאנחנו מדברים על הקיצוץ ל-2009 אנחנו מדברים על מדינה שמשקיעה 29.5 מיליארד שקל בחינוך ורשויות שמשקיעות קצת פחות מ-2 מיליארד שקל.

23596: אבל זו חובתה של המדינה, לא חובתנו.

23596: יש חוק חינוך חובה חינם.

יולי תמיר: אני מתפלאת עליכם, הרי אתם נמצאים בתהליך הזה של שותפות עם המשרד, גם שותפות מימונית.

יולי תמיר: הלא זה לא שהיום בבוקר קמתם וגיליתם שמשרד החינוך והשלטון המקומי מתקצבים חלק מהשירותים ביחד.

יולי תמיר: זה דבר שקיים מאז ומתמיד, לפחות מאז הזיכרון הפוליטי והחינוכי שלי.

23596: זו היתה שגיאה חמורה שלקחנו את זה על עצמנו.

23596: לפני 20 שנה היתה ועדת הרמלך שקבעה שצריך להפסיק עם זה.

יולי תמיר: היתה גם ועדת לנגרמן שקבעה שתשלומי ההורים צריכים לבוא מהביטוח הלאומי.

יולי תמיר: המציאות לא מתנהלת על-ידי ועדות.

יולי תמיר: המציאות מתנהלת על-ידי תקציב.

יולי תמיר: יוסי וסרמן אמר קודם, בצדק רב, שבשותפות אתכם לא משקיעים פחות.

יולי תמיר: בהרצליה למשל בשנה הבאה נשקיע יותר.

יולי תמיר: אני בכוונה לא אקח לדוגמה עיר כמו תל-אביב שהארנונה בה מגיעה ל-2 מיליארד שקלים, שזה סכום מדהים, אבל מה עושה עיר שיש לה 500 מיליון שקל מהארנונה - - -

23596: יש רק ארבע ערים כאלה.

אבי גור: יש 50 ערים בפשיטת רגל ועם ועדות קרואות ולכן אין להן כסף לחינוך.

יולי תמיר: הערים האלה מקבלות מאיתנו מעל ומעבר ואני לא מבקשת מהן כלום.

יוסי נשרי: גברתי השרה, אתם לא עושים לנו טובה, זאת החובה שלכם.

23596: אני חושבת שכולנו צריכים היום להתייצב אצל ראש הממשלה ולבקש ממנו שייתן את הכסף.

יולי תמיר: מה עושות הערים בכספי הארנונה בתחום החינוך?

יולי תמיר: חלק אחד הוא חלק שכולם עושים, גם החלשים ביותר: משתתפים במימון כוח אדם היקפי של המערכת - מזכירים, מזכירות, מנקים, יועצים חינוכיים.

יולי תמיר: רשויות עשירות, ואני מברכת על כך, עושות פרויקטים תוספתיים – עוד שיעור, עוד מגמה, עוד תמיכה, עוד פיצול כיתה.

יולי תמיר: הכל טוב, אבל מה יקרה אם נלך בכיוון הפרוגרסיבי?

יולי תמיר: רשויות חזקות שעשו פרויקטים מסוימים בחינוך אולי יאלצו לוותר עליהם, אבל בזכות הכספים שאנחנו משקיעים בחלשים, אלה שלא היה לה סיכוי לחצי פרויקט עכשיו תהיה להם מערכת שהמדינה מממנת בה את הפרויקטים שהחזקים מימנו לעצמם בעבר.

יולי תמיר: זה פותח מידה של אפשרויות.

23596: זו תפיסה שגויה.

23596: המדינה צריכה לתת יותר לחלשים ואסור שיורידו לחזקים.

מיכאל מלכיאור: אני חושב שהויכוח ברור.

מיכאל מלכיאור: בסוף הרי תגיעו לפשרה לפני ה-1 בספטמבר.

יוסי נשרי: שיתנו את הכסף.

יוסי נשרי: אם לא יתנו את הכסף, לא תהיה שום פשרה.

מיכאל מלכיאור: אני חושב שהרעיון של גברת גרמן להתייצב אצל ראש הממשלה נכון.

23596: אני מקווה שהוא יציל את כד החלב.

אלכס מילר: צר לי שכל שנה אנחנו מוצאים את עצמנו בצל איומים לא לפתוח את שנת הלימודים.

אלכס מילר: אני חושב שזה מוגזם שלפני כל פתיחת שנת לימודים התלמידים וההורים נמצאים באי-ודאות.

אלכס מילר: הגיע הזמן לשים לזה סוף.

אלכס מילר: אני קורא לממשלת ישראל לבנות תכנית מסודרת, כדי שלא נמצא את עצמנו בפינה לפני פתיחת שנת הלימודים.

אלכס מילר: לא יכול להיות שזה מה שקורה כל שנה ושבוע לפני פתיחת שנת הלימודים התלמידים וההורים לא יודעים מה יהיה איתם בעוד שבוע, אם הם צריכים להיות בבית או אם לבקש ממקום העבודה להאריך את החופשה.

אלכס מילר: איך ייתכן שדבר כזה קורה?

אלכס מילר: תמצאו את הדרך ותסגרו את העניין הזה.

אלכס מילר: כמובן שהדרישה שלי היא לאוצר: יש לכם אחריות לאומית למדינת ישראל.

אלכס מילר: אתם לא יכולים להרשות שדבר כזה יקרה.

אלכס מילר: צריך שמישהו ייקח אחריות ואם אתם לא מסוגלים לקחת אחריות, לכו הביתה.

אלכס מילר: איך אפשר להשאיר את כל המדינה באי-ודאות?

אלכס מילר: גברתי השרה, אני מבקש לשמוע את התייחסותך לעניין האלימות ולפתרון הבעיה הזאת בשנת הלימודים הבאה.

אלכס מילר: האם יש תכנית חדשה בנושא?

אלכס מילר: העניין הזה עובר כל גבול.

אלכס מילר: הייתי שמח לשמוע את התייחסותך גם באשר לנגישות נכים ושילוב עולים במערכת החינוך.

אלכס מילר: כמובן שהייתי שמח לשמוע מהאוצר התייחסות לכל אותם סכומים שהוזכרו כאן גם על-ידי השרה וכן לגבי ההתחייבויות שהיו בהסכם עם המורים.

אלכס מילר: אני מבקש לדעת מה הסכומים המדויקים.

רן ארז: אדוני היושב-ראש, גברתי השרה, חברי הכנסת, אורחים נכבדים, שמחתי מאוד לשמוע שההרגשה הכללית של שרת החינוך היא הרגשה טובה, כי דברים קורים במערכת החינוך.

רן ארז: לצערי הרב אני לא שותף להרגשה הזאת.

רן ארז: אמרתי לעצמי שבישיבה הזאת אני אנסה להיות עד כמה שאפשר יותר מאופק ואני מקווה שאצליח, אבל יש לנו התנהגות ממשלתית - בלשון נקייה - לא ראויה בכלל.

רן ארז: במשך שנה נאבקנו, שבתנו במשך חודשיים, השביתה הסתיימה כתוצאה מארבעה הסכמים קיבוציים, כאשר לגבי שלושה מהם – בנוסף להסכם הקיבוצי והחלטת ממשלה – היתה גם התחייבות שלטונית.

רן ארז: חשוב שתדעו שהתחייבות שלטונית היא אפילו יותר חזקה.

רן ארז: ההתחייבות השלטונית, מגובה על-ידי הסכם קיבוצי ופסק דין בבית-הדין הארצי לעבודה, היתה להחזיר 100 מיליון שקלים, כ-20,000 שעות לימוד לתלמידים, כבר בינואר 2008, אבל הם עדיין לא הוחזרו.

רן ארז: שרת החינוך אכן לא אשמה.

רן ארז: שר האוצר אמר לי שהכסף תקוע בוועדת הכספים וחברי הכנסת סוחטים אותו, כל אחד רוצה את המעשר שלו ולכן לא מצביעים על התקציב.

רן ארז: הוא אפילו ביקש שאני אלך לשכנע חברי כנסת, אבל זה לא התפקיד שלי.

רן ארז: התחייבות שלטונית של ראש הממשלה וכן הסכם קיבוצי להתחיל כבר מה-1 בספטמבר להפחית בהדרגה את מספר התלמידים בכיתות - על-פי ועדה שעבדה והחלטה משותפת של משרד החינוך ומשרד האוצר – למכסימום 32 תלמידים בכיתה ב-600 בתי-ספר בכל מערכת החינוך, עדיין לא קוימה ועד לרגע זה לא ידוע באיזה בית-ספר מתכוונים להפחית את מספר התלמידים כי משרד האוצר הורה לא לעשות את זה.

רן ארז: לפני חודש נפגשתי עם שר האוצר ושאלתי אותו: נניח שאתה, אדוני השר, במקומי, מה היית עושה כשיש הסכמים שלא מבצעים אותם?

רן ארז: הוא ענה: תצביע לי אתה, רן ארז, מאיפה אני מביא 200 מיליון שקל להפחתת מספר התלמידים בכיתות.

רן ארז: אמרתי: אדוני, זה התפקיד שלך, אתה שר האוצר ולא אני.

רן ארז: אתה חתמת, ידעת שזה עולה כסף ועכשיו אתה שואל מאיפה להביא את הכסף?

רן ארז: התחייבנו בהסכם קיבוצי עם שרת החינוך ושר האוצר לנהל משא ומתן על רפורמה בחינוך העל-יסודי במתכונת הרפורמה "עוז לתמורה" המוצעת על-ידינו.

רן ארז: משרד החינוך רצה לקיים את המשא ומתן, אבל משרד האוצר לא רצה.

רן ארז: התחייבנו בדצמבר ואמרנו שעד יולי צריך לגמור כדי להתחיל את שנת הלימודים במועד.

זבולון אורלב: באיזו שנה?

רן ארז: 2008.

רן ארז: מר אורלב, הישיבה הראשונה של המשא ומתן האינטנסיבי הזה, שהוחלט עליו בדצמבר, היתה ב-18 במאי.

רן ארז: לאחר מכן היו עוד שתי ישיבות בהן נציגי האוצר אמרו לנו במפורש שהם לא ידברו איתנו על חטיבות ביניים כי הם כבר סיכמו את זה עם הסתדרות המורים.

רן ארז: נאמר לנו שנצטרך לוותר על חברינו בחטיבות הביניים.

רן ארז: זה מה שדרשו מאיתנו כדי להמשיך את הדיון.

רן ארז: הדבר האחרון-אחרון – שזה ממש להתפוצץ – עשינו הסכם עם מנכ"לית המשרד, בידיעת משרד האוצר, לפיו המורים יעבדו עד 11 ביולי, יחזירו את ימי השביתה ויקבלו את הכסף בגין החזר ימי השביתה.

רן ארז: עד היום לא שילמו למורים, למרות שהחזירו את הימים.

רן ארז: שר האוצר אמר לי: שלחתי חוקרים לבתי-הספר והם גילו שהמורים לא עובדים והמנהלים מדווחים דיווחים כוזבים.

רן ארז: אמרתי: אדוני, אם תפסת מנהל שמדווח דיווח כוזב, תתלה אותו "תליית רגליים", אבל אתה לא יכול להעניש את כל ציבור המורים.

רן ארז: אמר שר האוצר: תגיש נגדי תביעה משפטית בבית הדין הארצי לעבודה, חודש, חודשיים, שלושה, ארבעה-חמישה חודשים, ואם תזכה נשלם לך גם פיצויים.

רן ארז: אם לא תזכה – הכסף שלכם אצלנו.

רן ארז: זה שר בממשלת ישראל.

רן ארז: אמרתי לו: תשמע אדוני, אני גם אצא לקמפיין תקשורתי להצביע עד כמה אתה לא אמין.

רן ארז: בחלק הזה הוא נתן לי תשובה שמאוד מצאה חן בעיניי: אני כמו אדם שעומד בגשם שעה וחצי, רטוב מלמעלה עד למטה, אתה חושב שאכפת לי שתשפוך עליי עוד כוס מים?

רן ארז: תשובה יפה מאוד משר אוצר בממשלת ישראל.

רן ארז: חברים, אנחנו לא נשבית את פתיחת שנת הלימודים על אי-כיבוד הסכמים.

רן ארז: אנחנו הולכים לבית-משפט, כי מה ששפיט לא "שבית", רק חבל שזה ייקח עוד זמן ואנחנו מפספסים שנה שלמה של רפורמה והפחתת מספר התלמידים בכיתות וכו'.

רן ארז: זו פגיעה בילדים, זו פגיעה בחינוך.

רן ארז: יש לנו בעיות נוספות שאנחנו רוצים להתמודד איתן ושמטרידות אותנו מאוד: 66% ממוסדות החינוך במדינת ישראל לא יעמדו ברעידת אדמה.

רן ארז: אין בדיקת בטיחות במוסדות הלימוד ואין אישורי בטיחות.

מיכאל מלכיאור: יש מכתב של השלטון המקומי לפיו צריך לבצע תיקונים בהיקף 2.3 מיליארד שקלים.

רן ארז: שרת החינוך אמרה: החינוך היסודי שלנו, של המדינה.

רן ארז: אני חושב שכל החינוך הוא של המדינה, גם החינוך העל-יסודי.

רן ארז: אלא מה?

רן ארז: מפני שרואים את החינוך היסודי וחטיבות הביניים כעובדי מדינה, מגלגלים את כל שאר הצרות על החינוך העל-יסודי, שזה העיריות.

רן ארז: בכל הקיצוצים האדירים שהיו בשש השנים שקדמו לכהונת השרה הנוכחית, מי בלע את כל הקיצוצים?

רן ארז: החינוך העל-יסודי.

רן ארז: 107,000 שעות שבועיות קוצצו רק מכיתות י'-י"א-י"ב, שזה העיריות.

רן ארז: שם פוטרו מורים באלפים.

רן ארז: היום, כאשר משרד החינוך צריך להקריב ולפטר 250 עובדים, הם אינם מפוטרים כמו המורים.

רן ארז: מציעים להם תוספת של 20% לפנסיה, 90,000 שקלים ועשר משכורות הסתגלות.

רן ארז: את המורים מפטרים כמו אסקופה נדרסת.

רן ארז: בוודאי שאם היו מציעים למורים לפרוש בתנאים האלה או אפילו בחצי מזה, בוודאי שהם היו פורשים.

רן ארז: אותנו, ארגון המורים העל-יסודי, מעניין העתיד.

רן ארז: אני לא מתכוון לתביעות המשפטיות, איך אמר בגין?

רן ארז: "יש שופטים בישראל" והם יחליטו מה שיחליטו.

רן ארז: יש דברים שאינם עולים כסף, גברתי השרה, ואת רמזת עליהם בשיחות שניהלנו עם לאה רוזנברג, ואנחנו מעוניינים מאוד לקדמם.

רן ארז: מה זה "תלמידאות"?

רן ארז: לתלמיד יש זכויות, אבל יש לו גם חובות.

רן ארז: מה עם המסגרות?

רן ארז: האם התלמיד צריך לבוא לבית-הספר?

רן ארז: האם הוא צריך לבוא בזמן?

רן ארז: האם הוא צריך לעשות שיעורים?

רן ארז: האם הוא צריך להיות מחויב להליך הלימודי?

רן ארז: מהם הסטנדרטים של התנהגות?

רן ארז: מהן סמכויות המורה?

רן ארז: איזה מעמד, איזה סמכות מורית נותנים למורה כדי שיקרין גם על הסמכות ההורית?

רן ארז: כולנו, גם כהורים, יודעים מה קורה היום עם הנוער.

רן ארז: כאשר אין גיבוי למורים, כאשר אין סמכות למורה, כאשר לא יודעים מה ההגדרה של "תלמידאות", מה חובותיו של התלמיד, ברור שאנחנו רואים את ההפקרות, את האלימות, את כל מה שלא טוב בחברה שלנו.

רן ארז: אלה דברים שאינם עולים כסף.

רן ארז: לא צריך פה את משרד האוצר, אנחנו יכולים להגיע לסיכומים האלה בינינו, וזה אפשר, עובדה שבדיבורים שלנו עם משרד החינוך יש התקדמות.

רן ארז: צריך רק להוציא חוזר מנכ"ל והדברים האלה יתבצעו.

רן ארז: באשר למשא ומתן על הרפורמה - שמעתי אותך, גברתי השרה, יותר מפעם אחת, כמעט בכל מקום שאת מופיעה בו, מהללת את השעה הפרטנית, ובצדק.

רן ארז: גם אנחנו עשינו זאת ב"עוז לתמורה".

רן ארז: אני מסכים איתך שזה דבר חשוב מאוד לכל ילד וילד, אלא מה?

רן ארז: משרד האוצר לא רצה לנהל איתנו משא ומתן על הרפורמה, כדי שבחודש יולי הוא יגיד שאנחנו לא הגענו לסיכום, כי לא ניהלנו משא ומתן, ולכן מבטלים בחינוך העל-יסודי את השעה הפרטנית.

רן ארז: את הדבר שהוא כל חשוב לדעתך ולדעת כל המומחים, משרד האוצר – שהוא מומחה גם לחינוך, הוא מנהל גם את הרפואה וכו' – אומר שהשעה הפרטנית בחינוך העל-יסודי אינה חשובה ולכן לא ייתנו אותה.

רן ארז: אני חושב שמשרד החינוך היה צריך – כמו שאומרים בשפת הרחוב – לעמוד על רגליו האחוריות, כי לקחו מילדי ישראל דבר חינוכי בעל משמעות גבוהה מאוד.

רן ארז: על כך צריך להיאבק, כי גם החינוך העל-יסודי הוא של המדינה ולא של העיריות ולא של ההורים.

רן ארז: גברתי השרה, אם תרצי להילחם על כך, אנחנו נהיה שותפים במאת האחוזים.

רן ארז: אם נאבק על כך לבד, שוב יגידו: טוב, ארגוני המורים נאבקים, נאבקים תמיד וכו' וכו'.

רן ארז: אנחנו פותחים את שנת הלימודים בכל מקום שיש אבטחה, כי אם לא תהיה אבטחה אנחנו לא נהיה אחראים על הפקרת התלמידים.

רן ארז: המצב אינו טוב כל כך.

רן ארז: פה ושם יש קרן אור, אבל עדיין המצב רע.

רן ארז: אני מבקש מאוד: אם תמצאו לנכון לשתף איתנו פעולה לעתים יותר קרובות ובנושאים רבים יותר, נשמח.

רן ארז: הדברים האלה תלויים ועומדים והם משפיעים מאוד על עתיד המדינה, על עתיד הילדים, למעשה על עתידנו כולנו במדינה הזאת.

רן ארז: החינוך אפילו יותר חשוב מביטחון, כי ביטחון מבוסס על חינוך, על ערכים.

רן ארז: רק כדי לסבר את האוזן, מלמדים בבתי-הספר מתמטיקה, אנגלית ופיזיקה וביולוגיה וכו', אבל יש גם מקצוע אחד שמלמדים בחינוך העל-יסודי שנקרא של"ח.

רן ארז: בחינוך העל-יסודי יש 1,300 בתי-ספר ורק 600 מורים לשל"ח.

רן ארז: של"ח הוא הנשמה היתרה של מערכת החינוך.

רן ארז: זה שירות, זה לאום, זה אהבת המולדת, זה ללכת ברגל לטיולים ולהכיר את הארץ, למשש אותה, להריח אותה.

רן ארז: מה שקורה שאנחנו יותר ויותר מסתגרים בין כותלי בית-הספר ומלמדים לבגרות, לא מחנכים יותר.

רן ארז: יש השתמטות, יש אלימות, יש ונדליזם, יש כל התופעות השליליות, אבל אין לנו זמן לחינוך לערכים.

רן ארז: אני חושב שמשרד החינוך היה צריך להוביל – וזה לא כל כך יקר – שבכל בית-ספר יהיה לפחות מורה לשל"ח, כי זו הנשמה היתרה.

מיכאל מלכיאור: רן ארז אמר את דבריו באיפוק רב ולכן גם אני יכול להיות מאופק.

מיכאל מלכיאור: כל הדברים שאמר הם דברים חשובים, אבל הדברים שנוגעים להתחייבויות השלטוניות ולהסכמים הקיבוציים הם פשוט עזות מצח.

מיכאל מלכיאור: אני מקווה שנציג האוצר יתייחס לזה.

מיכאל מלכיאור: זו עזות מצח של אגף התקציבים לא לקיים את ההתחייבויות האלה.

מיכאל מלכיאור: זה כאילו לא נעשה שום דבר, אין הסכמים ומה שרוצים זה מה שעושים.

מיכאל מלכיאור: זה דבר בלתי נסבל שגם גורם לערעור כל אפשרות להגיע לסיכומים, להסכמים, ליחסים בין הגופים השונים.

מיכאל מלכיאור: זה דבר בלתי אפשרי, אי אפשר לנהל חינוך במדינת ישראל וכל דבר אחר אם התחייבות שלטונית אינה עומדת בסלע.

מיכאל מלכיאור: נושא האבטחה מאוד מעניין אותנו.

מיכאל מלכיאור: אני מבקש לשמוע מה עמדת המשטרה בסוגיה הזאת.

תנ"צ מאיר בן-ישי: משטרת ישראל אחראית ישירות על אבטחת מוסדות החינוך.

תנ"צ מאיר בן-ישי: זה על-פי החלטת ממשלה.

תנ"צ מאיר בן-ישי: כלומר, יש החלטה שמייחדת את האבטחה למוסדות החינוך והיא אינה נכללת בתחום האחריות הכוללת של ביטחון הפנים.

תנ"צ מאיר בן-ישי: היינו, יש כאן צביעה של נושא מסוים.

תנ"צ מאיר בן-ישי: עד תחילת השנה הזאת האבטחה התחלקה לשניים: אבטחה מרחבית של ניידות סיור, קב"טי מוסדות חינוך, ניידות מוסדות חינוך, פקחים של חברות האבטחה; אבטחה סטטית ב-4,420 בתי-ספר על-פי קריטריונים שנקבעו במשטרה, כאשר 3,700 מתוכם התבססו על התקציב שהממשלה נתנה כל שנה ו-720 אחרים התבססו על התקציב שהמשרד לביטחון הפנים ומשרד החינוך נתנו, 15 מיליון שקלים כל משרד.

זבולון אורלב: מה היתה החלטת הממשלה?

תנ"צ מאיר בן-ישי: הוחלט שממשלת ישראל לא תיתן את התקציב.

זבולון אורלב: ההחלטה היא לבטל את כל האבטחה הצמודה של מוסדות החינוך?

מיכאל מלכיאור: כן.

תנ"צ מאיר בן-ישי: המשמעות של ההחלטה היא שככל הנראה נבטל את המאבטחים הצמודים .

תנ"צ מאיר בן-ישי: ברוב מוסדות החינוך לא נוכל לממש את האבטחה הפיזית.

תנ"צ מאיר בן-ישי: כרגע אנחנו נמצאים בתהליך גיוס, הכשרה ואימונים וכנראה כבר בקרוב נעצור את זה.

זבולון אורלב: ההחלטה הזאת לא באה על בסיס המלצה מקצועית שלכם?

תנ"צ מאיר בן-ישי: בשבועיים וחצי האחרונים המפכ"ל קיים שלושה דיונים בנושא אבטחת מוסדות חינוך, כולל ניתוח מודיעיני לפרטי פרטים.

תנ"צ מאיר בן-ישי: המסקנה שלנו היתה שהמצב הביטחוני מחייב אותנו לשים מאבטח צמוד.

מיכאל מלכיאור: כלומר, זו היתה החלטה מקצועית של אגף התקציבים ולא של המשרד לביטחון פנים.

תנ"צ מאיר בן-ישי: היום אנחנו שמים מאבטחים גם במסעדות, בנקים וקניונים - - -

דוברת: זה לא על חשבון המדינה.

שלומית עמיחי: ההשוואה הזאת אומרת שבסוף זה יוטל על ההורים.

תנ"צ מאיר בן-ישי: בלי שום קשר להחלטה על 120 מיליון שקלים, עדיין לא קיבלנו תשובה ממשרד החינוך על ה-15 מיליון שמיועדים ל-720 מאבטחים, שאינם קשורים לתקציב הזה, ושהמשרד לביטחון הפנים נותן בהתאם.

תנ"צ מאיר בן-ישי: חשוב לציין גם את העניין הזה כדי להשלים את התמונה הכוללת.

תנ"צ מאיר בן-ישי: התקציב הזה מיועד לאשכולות גני ילדים.

אתי בנימיני: אם לא תהיה אבטחה, לא נפתח את גני הילדים.

יוסי וסרמן: אנחנו מבקשים מוועדת החינוך ומשרת החינוך להבהיר את הנושא הזה היטב: ללא אבטחה, לא נוכל לקיים מערכת חינוך.

זבולון אורלב: למרות שיש לי ביקורת קשה ונוקבת על ההתנהלות של שרת החינוך, כפי שהיא מנהלת את מערכת החינוך, היום אני לא רוצה להיכנס לכל הפרטים, מפני שנראה לי שעם ממשלה שכזאת, שאלה החלטותיה, לא צריכים להיות אופוזיציה.

זבולון אורלב: נראה לי שהממשלה היא האופוזיציה הקשה ביותר , הנוקבת ביותר, הפוגענית ביותר של מערכת החינוך.

זבולון אורלב: פשוט לא יאומן – התחייבויות לא מקוימות.

זבולון אורלב: דרך אגב, אני מציע לכל מי שקשור למערכת החינוך – שלטון מקומי, ארגוני הורים, ארגוני מורים – שאם פוגעים באחד מכם ולא מקיימים התחייבות, תתארגנו כולכם נגד הממשלה.

זבולון אורלב: זו לא בעיה של הגורם היחידי.

זבולון אורלב: היום לא מקיימים מול אחד, מחר לא יקיימו מול האחר.

זבולון אורלב: התרבות הזאת של קיום התחייבות היא דבר מאוד-מאוד בסיסי.

זבולון אורלב: באשר לאבטחת מוסדות חינוך - לאורך כל דרכי אני שולל שביתות מורים ושללתי שביתות של הורים.

זבולון אורלב: אני שולל שביתות באופן עקרוני, גם כשיש את הסיבות המוצדקות ביותר.

זבולון אורלב: כעיקרון אמרתי שהילדים לא יכולים לשלם מחיר של שביתות, אבל במקרה של חוסר שמירה זו הפקרות לשלוח את הילדים למוסדות החינוך.

זבולון אורלב: אני קורא לך, אדוני היושב-ראש, להחליט שוועדת החינוך קובעת שמוסדות החינוך לא יכולים להיפתח ללא שמירה מקצועית כפי שקובע הדרג המקצועי של משטרת ישראל.

זבולון אורלב: אם הדרג המקצועי, כפי ששמענו, הגיע למסקנה כתוצאה מדיונים מקצועיים שצריכה להימשך השמירה הצמודה, השמירה הצמודה צריכה להימשך.

מיכאל מלכיאור: הרשיתי לעצמי להקדים את ההחלטה הזאת ולומר את זה כבר אתמול מעל גלי האתר.

מיכאל מלכיאור: אמרתי את זה בשם כולנו:

מיכאל מלכיאור: אסור לפתוח שנת לימודים בלי אבטחה צמודה.

מיכאל מלכיאור: זה דבר פשוט וחלק ולא יכול להיות שהידע המקצועי בנושא בטיחות ילדינו יושב באגף התקציבים.

זבולון אורלב: אני חולק עליך.

זבולון אורלב: בעניין הזה אני לא מתנפל על אגף התקציבים, אלא על שר האוצר.

זבולון אורלב: יש לנו ויכוחים עם אגף התקציבים על כך שהוא לוקח לעצמו תפקידים לא לו, אבל בעניין הזה – לאור מה שדיווח לנו רן ארז על דברי שר האוצר – עם כל הכבוד יש לנו ויכוח פוליטי עם שר אוצר, ויכוח מפלגתי, ויכוח קואליציוני, ויכוח ממשלתי, ויכוח פרלמנטרי, וזה לא קשור לדרגים המקצועיים.

זבולון אורלב: מי נושא באחריות לשלומם של הילדים?

זבולון אורלב: מי נושא באחריות לרווחתם?

זבולון אורלב: מי נושא באחריות למערכת החינוך?

זבולון אורלב: אני אומר שוב, עם ממשלה כזאת כמעט לא צריך אופוזיציה.

זבולון אורלב: אתם לא קולטים מה זה קיצוץ של 500 מיליון, תראו מה קורה עם קיצוץ של 85 מיליון.

זבולון אורלב: דרך אגב, זה לא קיצוץ של 85 מיליון, כי הקיצוץ הזה הוא על ארבעה חודשים.

זבולון אורלב: זה 177 מיליון שקל לשנה ועל זה מתווספים עוד 24 מיליון שקלים, שהם חלקן של הרשויות המקומיות בביצוע הרפורמה.

זבולון אורלב: על זה מתווספת סוגיית ההסעות, שלהערכתי זה נאמד במספר עשרות מיליוני שקלים.

זבולון אורלב: רבותי, אנחנו נמצאים בנקודה מאוד-מאוד בעייתית.

זבולון אורלב: עם כל הכבוד לסוגיית "אופק חדש", ואם הסתדרות המורים ומשרד החינוך חושבים ש "אופק חדש" היא רפורמה מצוינת, אני תומך בהם שזו רפורמה מצוינת, אבל אי אפשר לפעול במערכת החינוך, שהיא כמו מכונית נהדרת, כאשר חסרים בה דברים מרכזיים – מנוע, גלגל, הגה – כי אז המערכת לא נוסעת.

זבולון אורלב: אני לא רוצה להיות שותף לאמירה שמערכת החינוך קורסת וכד', אבל לצערי, גברתי שרת החינוך, עם ממשלה כזאת זו תמונת המצב.

זבולון אורלב: אסור להסתיר את זה, אחרת לא נתקן אותה.

זבולון אורלב: צריך להיאבק בחורמה נגד זה ועל כך אפשר לעשות קואליציה רחבה מאוד.

זבולון אורלב: המזל שלנו שיש לנו מנהלים, מורים וגננות נפלאים שחרף כל הפגיעות של הממשלה הם איכשהו מצליחים לקיים את המערכת.

זבולון אורלב: אני מברך מקרב לב את אותם עובדי השדה שעושים מלאכתם נאמנה יחד עם הפקידות המקצועית של משרד החינוך.

יונתן רגב: ביום ראשון אישרה הממשלה את גג התקציב של משרד החינוך.

יונתן רגב: נכון שעדיין יש פערים בין משרד האוצר למשרד החינוך.

יונתן רגב: השרה אמרה שאנחנו רחוקים מהסכמות, לטעמי זה הפוך, לדעתי יש התקדמות רבה ובימים הקרובים נגיע להסכמות עם המשרד עצמו לגבי התקציב.

יונתן רגב: נכון לעכשיו יש החלטה של הממשלה על קיצוצים בתקציב החינוך בשיעור של 10%, היינו 270 מיליון שקלים, אבל עדיין יש משא ומתן.

אבי גור: המאבטחים מחכים לטלפון שלכם.

יונתן רגב: אני בטוח שנגיע להסכמה עם שרת החינוך.

יונתן רגב: באשר לנושאים שהעלה רן ארז: ההתחייבות השלטונית – ולא הסכם קיבוצי – לתכנית להפחתת מספר התלמידים בכיתות ל-32.

יונתן רגב: יש התחייבות שלטונית והיא תקוים.

יונתן רגב: מעולם לא היתה הצעה של האוצר לבטל את ההתחייבות הזאת, כפי שאפשר היה להבין מדבריה של שרת החינוך.

יונתן רגב: הצעת האוצר היתה לדחות את היישום בשנה, היינו לשנת הלימודים תש"ע.

מיכאל מלכיאור: אם יש התחייבות שלטונית להפעיל עכשיו את התכנית ורוצים לדחות את זה לשנה הבאה, זה ביטול ההתחייבות השלטונית.

מיכאל מלכיאור: בכל דבר אפשר לומר שיעשו דחייה וגם בשנה הבאה אפשר לדחות בעוד שנה.

מיכאל מלכיאור: אני מניח שהמצב הכלכלי של מדינת ישראל לא יהיה טוב יותר מהמצב השנה.

מיכאל מלכיאור: לכן זה אומר שהשנה מבטלים את ההתחייבות השלטונית.

מיכאל מלכיאור: אפשר לעשות עם מילים כל דבר שרק רוצים, אבל בעיני הבריות זה נקרא הפרה של התחייבות לכך שהשנה זה יופעל.

יונתן רגב: אני רוצה לתקן אותך – אין התחייבות שזה יופעל השנה.

סיגל פעיל: יש התחייבות שהשנה זה יופעל, זה נאמר אפילו כאן בוועדה.

יונתן רגב: אין התחייבות כזאת.

יונתן רגב: ההחלטה מונחת לפניי ואין התחייבות כזאת.

יונתן רגב: בכל מקרה, הנושא נמצא בהתדיינות משפטית בבית הדין לעבודה וזו גם עמדת המדינה שהוצגה בתשובה לבית הדין.

יונתן רגב: כמובן שעמדת ארגון המורים שונה לחלוטין ובית הדין יכריע.

יונתן רגב: בהתחייבות השלטונית נאמר שתהיה תכנית ולא נאמר מתי זה יופעל.

סיגל פעיל: תוך 45 ימים.

יונתן רגב: נכון, תוך 45 ימים תהיה התכנית, אבל אין התחייבות שהיא תופעל בתשס"ט או בתש"ע.

יולי תמיר: עמדת המדינה בעניין הזה לא תהיה זהה, כי אני חושבת שההבטחה היתה ברורה וחד-משמעית שיתחילו ליישם כבר השנה.

יולי תמיר: בכל הדיונים שהתקיימו דובר על כך שהיישום יהיה השנה.

יולי תמיר: יש כאן הפרה של הבטחה שהיתה ברורה לחלוטין.

יולי תמיר: לא דובר על יישום בעתיד, אלא על יישום בשנת הלימודים הבאה.

יונתן רגב: אני לא אתווכח עם השרה, עמדתי שונה.

יונתן רגב: אין ספק שההחלטה משנה החלטת ממשלה קיימת.

יונתן רגב: אני לא מכחיש שהתקבלה החלטת ממשלה שדיברה על התחלת יישום בתשס"ט, אבל זה לא אומר שהיתה התחייבות שלטונית.

יונתן רגב: מסיבות ברורות – שהסברתי גם ליושב-ראש ארגון המורים – הוחלט לדחות את היישום לתש"ע, כאשר בתשס"ט כן יהיו 30 מיליון לתחילת היישום.

יונתן רגב: מעולם לא היתה הצעה לבטל את זה לגמרי.

סיגל פעיל: זאת הפרה של התחייבות שלטונית.

מיכאל מלכיאור: כשמחליטים לדחות דבר, זה משום שזה היה צריך להיות, אחרת לא היה צריך לדחות.

יונתן רגב: נכון, ולכן אמרתי שהיתה החלטה - - -

מיכאל מלכיאור: כל מכבסת המילים לא תעזור לך.

מיכאל מלכיאור: זו היתה התחייבות גם כלפי הציבור.

מיכאל מלכיאור: בסיום השביתה שמעתי את מה שאמר ראש הממשלה וזו בהחלט התחייבות שלטונית.

יונתן רגב: אמרתי, וכנראה שלא הבהרתי מספיק, שהסיבה לדחייה היתה משום שהיתה החלטת ממשלה שאמרה את זה.

יונתן רגב: אם אתה רוצה לקרוא לזה מכבסת מילים, אני מקבל את זה לחלוטין.

מיכאל מלכיאור: אני יודע שהחלטות ממשלה לא מחייבות אף אחד.

יונתן רגב: תרשה לי לא להגיב על זה.

יונתן רגב: את ההתדיינות המשפטית עם עו"ד סיגל פעיל אני לא אעשה כאן.

יונתן רגב: אני לא עורך-דין ולכן אני לא אגיב להערות שלה.

סיגל פעיל: אתה צריך רק לדייק.

סיגל פעיל: זאת ועדה מכובדת מאוד, צריך לדייק בפרטים.

יונתן רגב: באשר ל-100 מיליון שקלים, כפי שציין יושב-ראש ארגון המורים - ועדת הכספים אישרה את הסכום הזה והם נכנסו לבסיס התקציב.

יונתן רגב: הם יופעלו לפי החלטת משרד החינוך בתשס"ט.

יונתן רגב: ניתן היה להבין כאילו הדבר תקוע ולא קוים, אבל ההתחייבות של שר האוצר ל-100 מיליון שקלים קוימה והכסף הועבר והוא בבסיס התקציב.

יונתן רגב: זה ימשיך להיות בבסיס התקציב של 2009 וכן הלאה.

שלומית עמיחי: הטענה היא לגבי ההמשך ולא ל-100 מיליון האלה.

יונתן רגב: כפי שאת יודעת היטב, ביום ראשון עברה החלטת ממשלה על שנת תש"ע ואילך לפיה כל שנה יתווספו 30 מיליון שקלים נוספים לתוספת שעות לימוד.

יונתן רגב: את מכירה את החלטת הממשלה וכן גם השרה.

יולי תמיר: ציינתי את זה בדבריי.

רן ארז: מן הדין היה להודיע לנו כי אנחנו שותפים להסכם.

יונתן רגב: לא, זה לא הסכם ואתה לא שותף.

יונתן רגב: עם כל הכבוד, יש כאן החלטה של הממשלה שהתקיימה.

יונתן רגב: הודענו שתהיה החלטת ממשלה ואכן ביום ראשון האחרון עברה החלטת ממשלה בנושא.

יונתן רגב: באשר לנושא האבטחה - החלטת הממשלה בנושא האבטחה מדברת על יישום החל מינואר 2009.

יונתן רגב: אני לא מכיר את העניין של ה-15 מיליון ואיני בטוח עד כמה האוצר מעורב בו.

שלומית עמיחי: נשמח שתהיו מעורבים.

יונתן רגב: חשוב לי להדגיש שזה אינו נושא שקשור להחלטת הממשלה.

יונתן רגב: באשר להחלטת הממשלה בנושא – לצערי זה אינו נושא שבתחום טיפולי .

יונתן רגב: אני מתנצל שנציג האוצר שמטפל בזה אינו נמצא כאן כי לא חשבנו מראש שזה יהיה הדיון ולא נערכנו.

יונתן רגב: הרפרנט הרלוונטי לא יכול היה להגיע כאשר הודענו לו על כך כי הוא נמצא מחוץ לעיר.

יונתן רגב: אני מתנצל על כך ולכן ככל שיהיה דיון נוסף, יוזמן הנציג הרלוונטי.

יונתן רגב: בכל מקרה, ההחלטה של הממשלה רלוונטית מינואר 2009 ולא מתחילת שנת הלימודים.

תנ"צ מאיר בן-ישי: כשאומרים מינואר 2009 נוצר הרושם שבתחילת שנת הלימודים יהיו מאבטחים.

תנ"צ מאיר בן-ישי: לא יהיו מאבטחים שיבואו לשלושה חודשים, מה גם שכל חודש אוקטובר הוא חגים.

תנ"צ מאיר בן-ישי: לא יהיו חברות אבטחה שיממנו את ההכשרה לשלושה חודשים.

תנ"צ מאיר בן-ישי: זה אומר שלמרות שההחלטה היא מינואר 2009 אנחנו לא נוכל לממש את האבטחה בתחילת השנה.

מיכאל מלכיאור: נכון שיש החלטת ממשלה, אך כידוע חוק ההסדרים עדיין לא עבר.

מיכאל מלכיאור: קודם למימוש ההחלטה חוק ההסדרים צריך לעבור בשלוש קריאות בכנסת.

מיכאל מלכיאור: אין כל סיכוי שהדבר הזה יעבור בכנסת.

מיכאל מלכיאור: לכן התכנון של המשרד לביטחון פנים בעניין כוח האדם לנושא לא צריך להיות לפי החלטת הממשלה.

מיכאל מלכיאור: אל תיקח החלטה כזאת - שלדעתי היא פסולה, אבל מותר לממשלה להחליט מה שהיא רוצה – כהחלטה סופית, כי אין סיכוי שהדבר הזה יעבור.

תנ"צ מאיר בן-ישי: אנחנו ממשיכים בהכנות.

אלי ארוסי: השאלה היא אם לקיים חוזים.

אלי ארוסי: המשמעות היא שהרשות המקומית מבצעת חוזה משפטי מול חברת השמירה.

אלי ארוסי: האם בנתונים האלה ראש הרשות יוכל לקחת על עצמו אחריות להמשיך לקיים חוזה עד יוני 2009, כאשר יש סבירות גבוהה שזה יבוטל?

אלי ארוסי: אם ההחלטה אכן תמומש, מי יממן?

אלי ארוסי: אם ראש הרשות יבטל חוזים הוא צפוי להיתבע על-ידי חברות השמירה.

יולי תמיר: אנחנו חושבים שההחלטה תבוטל בממשלה.

מיכאל מלכיאור: אתה אומר דברים נכונים וזה חלק מהבעייתיות של צורת קבלת ההחלטות.

מיכאל מלכיאור: נציג האוצר שנוכח כאן, יונתן רגב, אומר שהוא לא מוסמך לזה ולכן לא נתקוף אותו על זה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו בוועדת החינוך אומרים דבר חד-משמעי : אנחנו ממליצים שלא יהיו לימודים אם אין אבטחה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו לא סומכים על חוות הדעת של שר האוצר ואפילו לא של שרת החינוך, אלא על חוות הדעת המקצועית של המשרד לביטחון הפנים.

מיכאל מלכיאור: שרת החינוך אמרה אתמול, ואני בהחלט תומך בזה, שיש לזה השלכות לא רק לנושא הטרור, אלא גם להרבה נושאים אחרים, כמו אלימות בבית-הספר, סמים, סכינאות וכו'.

מיכאל מלכיאור: לביטול האבטחה יש משמעות רחבה על אווירת החינוך בתוך בתי-הספר.

יולי תמיר: בשנה שעברה לקחו כסף מבתי-הספר והעבירו להגנה המרחבית.

יולי תמיר: בתי-הספר אומרים לנו שהם לפחות אינם מרגישים שההגנה המרחבית מהווה דבר משמעותי עבורם.

יולי תמיר: אם היו מחזירים את כל הכסף שהיה בעבר במקום להעביר להגנה המרחבית, לא היתה לנו בעיה תקציבית ואפשר היה לאבטח את כל בתי-הספר.

יולי תמיר: נדמה לי שההערה הזאת חשובה, כי ההגנה המרחבית - להוציא את מקרה שדרות, שם יש הגנה מרחבית מטעמים ברורים – אינה מורגשת בבתי-הספר.

יולי תמיר: האבטחה באשכולות הגנים תיפתר עד ה-1 בדצמבר ואז כדין כל ההחלטה – שאני מקווה שתוסר לחלוטין – כך יהיה גם באשכולות הגנים.

מיכאל מלכיאור: אני מבקש לסכם.

מיכאל מלכיאור: אנחנו רוצים לברך את כל מערכת החינוך – את התלמידים, ההורים והמורים – ליציאה טובה לשנת הלימודים.

מיכאל מלכיאור: אנחנו רוצים לחזק את ידיהם של כל העושים במלאכה, השליחים, שכן גם עם "אופק חדש" אף אחד לא יוכל להאשים את המורים שהם הולכים ללמד בגלל השכר, אלא זו שליחות קדושה וחשובה ביותר.

מיכאל מלכיאור: אנחנו רוצים לחזק את ידיהם של כלל המורים והמנהלים במדינת ישראל.

מיכאל מלכיאור: אנחנו קוראים לראש הממשלה להתערב מיידית ולתת את התקציבים הנחוצים, כדי לפתור את הפלונטר עם השלטון המקומי ולהסיר את איום השביתה.

מיכאל מלכיאור: אני חושב שלא מדובר בתוספת גדולה ויש למצוא את המקורות, שלפי הבנתנו אינם במשרד החינוך.

מיכאל מלכיאור: צריך למצוא את המקורות לזה כדי שכל מערכת החינוך תוכל לצאת לשנת הלימודים החדשה ברגל ימין.

מיכאל מלכיאור: אני קורא לעשות את זה מייד, כדי לא לטלטל שוב את המערכת עד הלילה האחרון.

יולי תמיר: בעוד שעה אנחנו נפגשים עם ראש הממשלה.

מיכאל מלכיאור: אני קורא לממשלה לבטל מיידית את ההחלטה הפסולה לגבי השמירה והאבטחה.

מיכאל מלכיאור: לא יהיו לימודים אם אין אבטחה צמודה על-פי חוות דעת מקצועית של המשרד לביטחון הפנים.

מיכאל מלכיאור: באשר להסעות - אי אפשר לבטל נושא בלי דיון ולהטיל את זה גם על השלטון המקומי וגם על משרד החינוך ובעקיפין עוד גזרות על ההורים.

מיכאל מלכיאור: ההורים במדינת ישראל משלמים לחינוך החינם הזה הרבה יותר ממה משלמים במדינות ה-OECD.

מיכאל מלכיאור: זה הולך ומחריף כל הזמן ולכל קיצוץ כזה יש משמעות, במיוחד באזורים שדווקא צריך לחזק אותם.

מיכאל מלכיאור: ההיטל הנוסף הזה מגדיל את הפער הבלתי נסבל בין השכבות השונות באוכלוסיה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו קוראים לממשלה לבטל את הקיצוץ בתקציב משרד החינוך.

מיכאל מלכיאור: כבר קיצצו וקיצצו ואין יותר ממה לקחת.

מיכאל מלכיאור: להטיל על משרד החינוך קיצוץ של חצי מיליארד שקלים אומר בעצם לסגור את כל הפעולות של המשרד.

מיכאל מלכיאור: זה מעבר לכל פרופורציה, שכן עדיין לא ביטלו את הקיצוץ של ה-4 מיליארד שקלים.

מיכאל מלכיאור: כנראה שבהחלטות ממשלה אפשר להחליט כל דבר, אבל בסופו של דבר זה לא רציני.

מיכאל מלכיאור: צריך לעבוד ברצינות ולקיים משא ומתן.

מיכאל מלכיאור: אני לא טוען שאין מקומות שאפשר לקצץ בהם עוד - - -

שלומית עמיחי: איפה?

שלומית עמיחי: בחינוך מבוגרים, במכינות, בשירות לאומי?

מיכאל מלכיאור: את אלה כבר סגרתם ולכן אי אפשר לקצץ.

מיכאל מלכיאור: סגרו כבר דברים משמעותיים מאוד במשרד ולכן גם ההחלטה הזאת היא החלטה שלא תקוים לעולם.

מיכאל מלכיאור: אפשר להחליט כל דבר, אבל זה לא רציני וממשלה אחראית לא מחליטה כך.

מיכאל מלכיאור: אנחנו חושבים שהממשלה אחראית ואנחנו רוצים לתמוך בה ולכן אל לה לעשות דברים כאלה.

מיכאל מלכיאור: צריך לקיים הסכמים קיבוציים והתחייבויות שלטוניות.

מיכאל מלכיאור: אי אפשר לעשות צחוק מכלל המורים.

מיכאל מלכיאור: אין כאן הבדל בין ארגון המורים להסתדרות המורים.

מיכאל מלכיאור: גם הסתדרות המורים מבינה שאם לא מקיימים את ההסכמים עם ארגון המורים, מחר גם לא יקיימו את ההסכמים איתה.

מיכאל מלכיאור: צריך לעמוד בהתחייבויות.

מיכאל מלכיאור: זה לא סתם שמחליטים דברים בממשלה, קובעים דברים ועושים הסכמים ועל בסיס זה מפסיקים שביתה שמטלטלת את כל החברה הישראלית.

מיכאל מלכיאור: צריך להקציב את מה שצריך לצמצום מספר התלמידים בכיתה ולא לעשות חשבונאות.

מיכאל מלכיאור: הרצון של מורים חדשים להיכנס למערכת צריך להדאיג את כולנו, כי בסופו של דבר זה המבחן האולטימטיבי גם לעבודה של משרד החינוך וגם לתכנית "אופק חדש".

מיכאל מלכיאור: אם לא יהיו אנשים טובים שירצו ללכת לחינוך וזה ימשיך להידרדר במיוחד בתחום של מדעים, אנגלית ומתמטיקה ודברים שהם הליבה של החינוך, כל הדיונים שלנו לשווא.

מיכאל מלכיאור: בישיבה הבאה נדון בנתונים החדשים של הלמ"ס, שהם נתונים מאוד מדאיגים על הצפוי לנו בנושא של המורים בישראל.

מיכאל מלכיאור: אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.