ועדת החקירה הפרלמנטרית בנושא העסקת עובדים ערבים בשירות הציבורי, כנסת 17, פרוטוקול מספר 7, 2008-09-08 11:00

אחמד טיבי: בוקר טוב לכולם.

אחמד טיבי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החקירה הפרלמנטרית בנושא קליטת עובדים ערבים בשירות הציבורי.

אחמד טיבי: הישיבה משודרת בשידור ישיר בערוץ הכנסת.

אחמד טיבי: אני רוצה לברך את פרופ' יולי תמיר שרת החינוך ולהודות לה על הופעתה בפני הוועדה.

אחמד טיבי: לפרוטוקול כפי שנשלח לכל שר המופיע בפני הוועדה רשימה של שאלות לשרת החינוך.

אחמד טיבי: אני מתאר לעצמי שהיא תענה עליהן בוועדה.

אחמד טיבי: אני רק מבקש שגם תשובות בכתב גברתי השרה יעבירו לוועדה כמקובל.

אחמד טיבי: משרד החינוך, גברתי השרה, רבותיי האורחים, מעסיק עובדים גם במישרין במשרד החינוך, מטה, מחוזות, ובעקיפין קרוב לעשרת אלפים מורים באמצעות הרשויות המקומיות, בגני הילדים ובתי הספר.

אחמד טיבי: כידוע לכם שיעור התושבים הערבים במדינת ישראל הוא 20% כמעט ומערכת החינוך נחלקת לשתי מערכות עיקריות בהגדרה לשונית, חינוך עברי וחינוך ערבי.

אחמד טיבי: מערכת החינוך הערבי מהווה 26% מכלל התלמידים במערכת החינוך.

אחמד טיבי: במשרד החינוך יש כאלפיים עובדים מהם 129 ערבים שזה מהווה 6.4% מכלל העובדים.

אחמד טיבי: במערכת החינוך מועסקים כ-95 אלף מורים מהם 22 אלף בחינוך הערבי, כ-23%.

אחמד טיבי: כל זאת לבד מאנשי המקצוע, יועצים, פסיכולוגים, שם שיעור העובדים הערבים נמוך עוד יותר.

אחמד טיבי: העסקת אנשי המקצוע ממומנת על ידי המשרד בתנאי שהרשות תשתתף בשיעור המגיע לכדי 36% מעלות העסקתם.

אחמד טיבי: יחס תלמידים – מורה גבוה בחינוך הערבי מוצא ביטויו גם בשעות הוראה לתלמיד נמוכות בחינוך הערבי כ-15% מאשר בחינוך העברי.

אחמד טיבי: כדי להגיע ליחס תלמידים – מורה זהה בחינוך הערבי לזה שבחינוך העברי נדרשת הקצאה של מעל ל-3000 משרות הוראה בחינוך הערבי.

אחמד טיבי: הדגש מיוחד אנחנו נותנים להעסקת נשים שהיא בעלת חשיבות מעבר להיבט המגדרי וכל עלייה בתעסוקת נשים מהווה תוספת כמעט מלאה להכנסת בית האב או להעלאת הרמה הסוציו אקונומית בישוב, בגוש הישובים, במגזר הערבי בכללותו.

אחמד טיבי: ברשות

אחמד טיבי: כם אני אקרא את רשימת השאלות ואחר כך אעביר את הבמה לכבוד השרה.

אחמד טיבי: שאלה ראשונה שהופנתה לשרה, כמה עובדים יש במשרד החינוך ביחידותיו השונות וכמה מתוכם ערבים?

אחמד טיבי: שאלה שנייה, כמה עובדים ערבים נקלטו במשרד ביחידותיו השונות מאז שנת 2000 על פי חלוקה לפי שנים?

אחמד טיבי: שאלה שלישית, האם לדעתך מספר הערבים המועסקים במשרד מספיק ותואם למספרם באוכלוסייה?

אחמד טיבי: שאלה רביעית, האם משרד החינוך פועל בהתאם להחלטות הממשלה בעניין הגדלת ייצוג ערבים בשרות המדינה.

אחמד טיבי: שאלה חמישית, האם יש ניסיון להעלות את מספר העובדים הערבים באמצעות העדפה מתקנת ו/או מכרזים המיועדים לבני מגזר זה?

אחמד טיבי: שאלה שישית, האם יש חסמים או קשיים הניצבים בפני מועמדים ערבים להתקבל לעבודה במשרד?

אחמד טיבי: אם כן מה הם הכלים שאת מציעה כדי להסיר חסמים אלה?

אחמד טיבי: שאלה שביעית, ממוצע שעות ההוראה לתלמיד בחינוך הערבי קטן ב-15% מזה שבחינוך היהודי.

אחמד טיבי: כמות המורים בחינוך הערבי קטנה ביחס לשיעור התלמידים הערבים מכלל התלמידים בארץ.

אחמד טיבי: האם המשרד דוגל בשוויון בכמות משרות הוראה לתלמידים בשתי מערכות החינוך?

אחמד טיבי: שאלה שמינית, האם המשרד מתכנן סגירת פערים על ידי הוספת משרות הוראה בחינוך הערבי?

אחמד טיבי: שאלה תשיעית, אם כן מהו טווח הזמן לביצוע אם לא מדוע.

אחמד טיבי: שאלה עשירית, מהו שיעור המורים הערבים המלמדים בבתי ספר בחינוך היהודי מכלל המורים ובאילו מקצועות מדובר?

אחמד טיבי: אני רוצה גם לברך את כלל האורחים שהוזמנו והגיעו לוועדה.

אחמד טיבי: הם יקבלו את זכות הדיבור בהמשך.

אחמד טיבי: בבקשה גברתי השרה.

יולי תמיר: בוקר טוב.

יולי תמיר: נתחיל לפי סדר השאלות שאתה הצגת לנו.

יולי תמיר: כפי שאמרת עובדי משרד החינוך למעשה אפשר לראות אותם כמתחלקים לשתי קבוצות שונות.

יולי תמיר: יש מורים ויש אנשי המעטפת החל מהמטה ועד מפקחים בשטח ורכזי מקצוע וכל התחומים הנלווים להוראה.

יולי תמיר: מבחינת אחוז המורים אנחנו נמצאים במספר סביר בסך הכול 22 אלף מורים מועסקים היום בחינוך הערבי שהם 23% מכלל המורים שהמערכת מעסיקה, לבד מיועצים ופסיכולוגים.

יולי תמיר: מבחינת המורים אנחנו נמצאים פחות או יותר בייצוג הולם.

יולי תמיר: באשר למעטפת.

יולי תמיר: אנחנו נמצאים מבחינת המעטפת במספר הולך וגדל של עובדים.

יולי תמיר: אנחנו נמצאים כבר השנה ב-134 עובדים ועדיין יש 16 עובדים נוספים.

יולי תמיר: אנחנו מנצלים את המצב שלמרות הקיפאון בתקנים של משרד החינוך, אנחנו חייבים לכאורה תקנים לאוצר ומאפשרים לנו תקנים מהמגזר הערבי, אז יש כרגע עוד 16 עובדים שצפויים להיקלט.

יולי תמיר: אני צירפתי פה גם את המכרזים שלהם כדי שתראו, רובם בתפקידי פיקוח, מרכזי כוח אדם בהוראה, מרכז משכורות.

יולי תמיר: אלה עובדי מעטפת, לא מורים.

יולי תמיר: אנחנו נמצאים בתהליך של גידול.

יולי תמיר: עדיין לא הגענו ליעד.

יולי תמיר: אנחנו נהיה בתום התהליך הזה ב-7% עובדים של המעטפת.

יולי תמיר: היום אנחנו ב=6.6%.

יולי תמיר: היעד שלנו הוא להמשיך לקלוט עובדים נוספים במערכת.

יולי תמיר: יש לנו עוד 16 מכרזים שבסופו של תהליך נהיה ב-7.2% מעובדי המעטפת.

יולי תמיר: אנחנו גם בהסכמה עומדים לשלב בחודשים הקרובים לא ממש עובדי משרד, בכל הוועדות הפדגוגיות אנשי אקדמיה מהמגזר הערבי.

יולי תמיר: אמנם הם לא נספרים כעובדים אבל בהחלט אנשים שמשפיעים על התכנים שהמשרד מעצב ובמובן הזה תהיה לזה השפעה משמעותית לגבי התאמת תוכניות לימודים למגזר הערבי.

יולי תמיר: לגבי החסמים.

יולי תמיר: עיקר החסמים הם הבחינות של שירות המדינה.

יולי תמיר: אנחנו רואים שכיש בחינות בכלל אחוז העוברים הוא דרך אגב יחסית מאוד קטן.

יולי תמיר: נמסר לי אתמול שבכמה מכרזים שהיו לנו עכשיו כמעט אף אחד לא עבר את הבחינות.

יולי תמיר: יהודים וערבים כאחד.

יולי תמיר: אנחנו בהחלט מנסים לבחון התאמה של הבחינות אם כי צריך לומר שאחת הבעיות הקשות הן בעיות של שפה.

יולי תמיר: אם עובד צריך לעבוד גם בעברית וגם בערבית אז הוא צריך שליטה בעברית כזאת שתאפשר לענות על מכתבים, להיות בקי גם בקריאה וגם בכתיבה.

יולי תמיר: לפעמים יש עם זה קושי דווקא בדרגות העבודה הפחות גבוהות.

יולי תמיר: אני לא מדברת על דוקטורים ופרופסורים אלא על מזכירות.

יולי תמיר: למשל צריך קלדנית במחוז צפון אז היא צריכה לדעת להקליד בעברית וגם בערבית.

יולי תמיר: אז פה יש אולי חסם שאנחנו משתדלים להתגבר עליו.

יולי תמיר: לגבי אחוז הנשים זאת תופעה שמאפיינת באופן כללי את משרד החינוך.

יולי תמיר: אין שום בעיה עם תעסוקת נשים.

יולי תמיר: להפך אנחנו נמצאים במצב אולי טיפה אבסורדי שאנחנו מנסים מאוד לעודד גברים להיכנס למערכת, גם במערכת החינוך הערבית שהתאפיינה בהרבה מאוד גברים הכף נוטה לכיוון נשים בעת האחרונה.

יולי תמיר: גם בדרגות פיקוח וניהול אנחנו רואים יותר ויותר מנהלות בתי ספר, מפקחות, כך שהמצב מבחינת גברים ונשים הוא בסך הכול למעלה מסביר ואנחנו בעניין הזה נדמה לי עומדים על הרצון שלנו לעשות משרד שיש בו שוויון הזדמנויות לגברים ונשים באופן מלא.

יולי תמיר: ככל שעולים בדרגות כמו בכל תחום יש פחות נשים אבל גם שם אם תסתכל על המכרזים שיצאו עכשיו אז חלקם הגדול מיועד לנשים בדרגות פיקוח.

יולי תמיר: אני מניחה שאנחנו לאט לאט מתאזנים בתחום הזה.

יולי תמיר: לגבי המורים במערכת.

יולי תמיר: יש לנו שתי בעיות קשות שאני צריכה לציין אותן.

יולי תמיר: ולכן זה גם ישפיע על מספר המורים במערכת.

יולי תמיר: אנחנו השנה הוספנו שעות בשני אופנים שונים.

יולי תמיר: ראשית אופק חדש מוסיף למערכת הרבה מאוד שעות.

יולי תמיר: ושנית אנחנו במיוחד בצפון אבל עכשיו זה תהליך שגם מקיף את כל הארץ ותוך 4 שנים יקיף את כל מערכת החינוך, אנחנו נמצאים במצב של תוספת שעות, פיצול כיתות, לכיתות א' וכיתות ב' בהיקף של 10 שעות לכיתה א' ו-10 שעות לכיתה ב' וכמובן שעות החומש.

יולי תמיר: זאת אומרת שלמעשה או לכאורה היינו צריכים לראות גידול במספר המורים במגזר הערבי.

יולי תמיר: אנחנו לצערי עשינו טעות בעבר, והיא נובעת מכך שיש יותר מדי מורים שעובדים בחלקיות משרה קטנה.

יולי תמיר: זה מאוד פוגע ברמת ההוראה במגזר הערבי.

יולי תמיר: מורה שעובד 6 שעות ו-10 שעות הוא לא חלק מהמערכת, הוא לא יוצא להשתלמות, אופק הקידום שלו מאוד בעייתי, ולכן ההוראה הראשונית שלנו למרות הלחץ המאוד גדול כי אתם יודעים כמה מתדפקים על דלתותינו היא להשלים משרות למורים טובים.

יולי תמיר: לא לכולם אבל להשלים משרות.

יולי תמיר: זאת אומרת גם אם נזרים עכשיו למערכת הרבה מאוד משרות לא בהכרח יראו את זה במספר המורים.

יולי תמיר: יראו את זה באחוז המורים שעובדים במשרה מלאה.

יולי תמיר: בוודאי במורים החדשים שנכנסים למערכת, אנחנו מאוד מעוניינים להכניס מורים במשרה מלאה כי אחרת היכולת שלהם לעבור תהליך של התמקצעות היכולת הזאת היא מאוד רופפת.

יולי תמיר: זה יוצר או מעצים את הבעיה הגדולה של עודף מורים שיש לנו בצפון.

יולי תמיר: יש לנו עודף מורים בלתי סביר.

יולי תמיר: אנחנו עומדים היום על 8000 מורים עודפים, מועמדים לכניסה למערכת, ואני אעיד על זה כמה צרות פוליטיות זה עושה לי, אני באה לכל מקום ואומרים, חברים אין משרות.

יולי תמיר: אל תצפו שאנחנו הולכים לשבץ את כולם, ואני לא אתן יד לתהליך הזה שכל אחד יקבל שעתיים כדי שהרבה אנשים יהיו קצת מרוצים.

יולי תמיר: כי הרבה אנשים קצת מרוצים והמערכת לא צומחת.

יולי תמיר: מבחינת ההשקעה התקציבית שלנו בשנתיים האחרונות כל דבר שאנחנו עושים, אם זה בינוי ואם זה השקעה, ותיכף תראו גם את השעות, אנחנו מקצים 40% מהתקציבים שלנו למגזר הערבי.

יולי תמיר: הגענו לנקודה שבהרבה מאוד מקומות אומרים לי, זה כבר לא בעיה של כסף, זו בעיה של איכות המורים.

יולי תמיר: ואם אנחנו לא נתמודד עם זה באומץ ונמשיך לפזר משרות בתור משרד הרווחה ב' או בתור אתנן פוליטי א' אז אנחנו לא נשפר את המערכת.

יולי תמיר: היא תמשיך ותשקע ולכן כמה שהמאבק הזה הוא קשה ואני מודעת לזה שאין הרבה אלטרנטיבות ואנשים ממש באים ומתחננים כי כל הקיום של משפחתם תלוי בזה, לא ניתן שברירי משרות.

יולי תמיר: זה דבר ראשון.

יולי תמיר: דבר שני, פיתחנו מודל של ניקוד שבאמצעותו אנחנו משבצים היום את המורים במערכת.

יולי תמיר: המודל הזה נותן שלא כמו בעבר משקל מאוד משמעותי להצטיינות ואנחנו עושים מאמץ מאוד גדול לשבץ מורים מצטיינים.

יולי תמיר: מורים שהם צעירים ומצטיינים ובאים עם איכות טובה למערכת.

יולי תמיר: אנחנו נאבקים, לא תמיד את כל המצטיינים אנחנו מצליחים לשבץ אבל עלינו ממצב שאחוז השיבוץ של המצטיינים היה בסביבות ה-20% למצב שאנחנו כבר בסביבות בין ה-80% ל-90% של שיבוץ של מצטיינים.

יולי תמיר: לפעמים יש מצב של עודף מצטיינים בתחום מסוים, ידע מסוים, ואין מקום, אנחנו עושים מאמץ וכל מצטיין שמגיע אלי שלא שובץ אני עושה מאמץ אישי להכניס אותם למערכת כי חשוב לי.

יולי תמיר: לא יכול להיות שאנחנו נתמוך בתלמידים מצטיינים וניתן להם מלגה, ואחר כך הם לא יעבדו ואז נגיד להם תחזירו את המלגה כי אתם לא עובדים.

יולי תמיר: אז צריך לעשות איזשהו סדר בעניין הזה ואנחנו עושים מאמץ אמיתי לקדם את זה.

יולי תמיר: עניין השיבוצים במגזר הוא בעייתי, הוא פוליטי, הוא מאוד פתוח ללחצים.

יולי תמיר: מנסים לעשות את זה כמה שיותר טכני ונקי ושקוף, החל מהשנה הזאת כל מורה יכול להיכנס למחשב ולראות מה הניקוד שיש ולדעת אם יש לו בכלל סיכוי להיכנס למערכת, כי מי שיש לו ניקוד מאוד נמוך יכול לדעת שאין לו סיכוי להיקלט.

יולי תמיר: נכון שהמצב בדרום הוא אחר כי בדרום יש לנו חוסר של מורים.

יולי תמיר: אחת הבעיות הקשות שלנו היא שאנחנו מייבאים מורים מהצפון לדרום.

יולי תמיר: זה גם קשה למורים בצפון וגם קשה למערכת בדרום כי מורים שמייבאים אותם במיוחד אם הם טובים מיד מחזירים אותם חזרה לצפון כשהם מגלים שהם מאוד טובים.

יולי תמיר: הדרום, אנחנו עושים מאמץ מאוד גדול להכשיר מורים מהדרום.

יולי תמיר: יושב פה ד"ר אלהיב.

יולי תמיר: אנחנו עושים מאמץ עם המורים הבדואים באמצעות מכללת קיי באוניברסיטת בן גוריון להכשיר מורים מהדרום שיישארו בדרום כי מורה טוב מהדרום יישאר בדרום והסיכוי שהוא יהיה באמת גורם מוביל במערכת הוא הרבה יותר משמעותי.

יולי תמיר: זאת שאלה כללית שצריך להידרש אליה, מה עושים עם עודף המורים?

יולי תמיר: אנחנו מקטינים את המכסות למכללות להכשרת מורים אבל זה לא עוצר את כמות המורים, כי רוב , או חלק לא קטן מהמורים הם אנשים שעשו תואר באיזשהו תחום ואז הם עושים תעודת הוראה.

יולי תמיר: עכשיו אני לא יכולה לאסור על אף אחד לעשות תעודת הוראה.

יולי תמיר: אני למשל לא יכולה לאסור על 5000 איש ללמוד משפטים כל שנה למרות שאולי רבע מהם אם לא שמינית יקבלו עבודה כעורכי דין.

יולי תמיר: בכל זאת חופש העיסוק לא מאפשר לי להגיד לאנשים, אל תלמדו.

יולי תמיר: אני גם לא יכולה לסגור לגמרי את המכללות במגזר הערבי כי בכל זאת צריך לייצר אנשים חדשים וצעירים ואני לא יכולה לסגור את המערכת.

יולי תמיר: זאת אומרת, אנחנו נמצאים פה במצוקה שאני פונה תמיד ואני אומרת את זה מאוד בגלוי, גם לראשי המגזר וגם להורים, להפסיק לשלוח ילדים לעשות תעודת הוראה.

יולי תמיר: זה לא עוזר, זה לא יוצר יכולת השתכרות יותר משמעותית, והיכולת להגדיל באופן משמעותי את מספר המורים בחמש השנים הקרובות היא יחסית קטנה.

יולי תמיר: אנחנו צריכים, יש לנו מאבק אחד שאנחנו השנה הצלחנו בו קצת, לא מספיק, אנחנו צריכים לעודד פרישה מוקדמת של מורים שהם יותר מדי מורים ותיקים, שדרך אגב זה גם במגזר היהודי וגם במגזר הערבי.

יולי תמיר: מכסות פרישה הם כידוע דבר מאוד יקר במשרד החינוך.

יולי תמיר: השנה קיבלנו יותר מכסות פרישה מאי פעם להסתדרות המורים עקב ההסכם איתם.

יולי תמיר: קיבלנו 2300 מכסות פרישה.

יולי תמיר: חלק גדול מהם ניתנו מעל האחוז למגזר הערבי ניתנו למגזר הערבי.

יולי תמיר: זה רחוק ממה שצריך.

יולי תמיר: אם היו לי היום 2000 מכסות פרישה למגזר הערבי הייתי עושה מהלך של שחרור המערכת ממורים ותיקים שכבר באמת רוצים לצאת וגם הכנסת מורים צעירים.

יולי תמיר: זו שאלה של, אתה יודע במשא ומתן הקואליציוני הבא במקום כל דבר אחר תבקשו מכסות פרישה.

יולי תמיר: באמת זה תוקע את המערכת.

יולי תמיר: אנחנו נתקעים עם המורים.

יולי תמיר: המורים אין להם כוח ללמד כבר.

יולי תמיר: חלקם באמת מאוד מאוד ותיקים.

יולי תמיר: אבל עד שאני לא יכולה להפריש אותם, תעשו חשבון שמורה שמפרישים אותו בגיל 55 משלמים לו 12 שנים משכורת כי אתם יודעים שהמורה הזה לא ימצא עבודה אחרת.

יולי תמיר: אז סתם להגיד לו ללכת בגיל 55 הביתה זה דבר שהוא לא ראוי.

יולי תמיר: אז המדינה צריכה לקחת על עצמה מספר לא קטן של אנשים שמשלמים להם סכומים מאוד גדולים כדי שהם, קוראים לזה קריירה שנייה, אבל בינינו הם הולכים הביתה והם חיים מהפנסיה שלהם.

יולי תמיר: והפנסיה שלהם צריכה להיות ראויה.

יולי תמיר: אז בין זה שנוציא אותם בלי פנסיה ובין זה שנוציא אותם עם פנסיה ראויה עומד סכום מאוד גדול של עלויות של מכסות פרישה.

יולי תמיר: אנחנו נאבקים בנושא הזה באופן מאוד משמעותי.

יולי תמיר: אז אנחנו לא מתכננים סגירת פערים על ידי הוספת משרות אלא על ידי השלמת משרות והעלאת איכות ההוראה.

יולי תמיר: זה אחד הדברים שהכי חשובים לכולנו וטווח הזמן לביצועו הוא מיידי.

יולי תמיר: כלומר כבר עכשיו השנה ובשנה שעברה אנחנו העברנו הרבה מאוד שעות.

יולי תמיר: אנחנו נמשיך לעשות את זה במובן מסוים.

יולי תמיר: אנחנו באמצע התהליך.

יולי תמיר: לגבי מספר המורים שמלמדים במגזר היהודי.

יולי תמיר: יש היום תוכנית ניסיונית של מחוז מרכז שכוללת כמה עשרות מורים שמלמדים ערבית ואנגלית במגזר היהודי.

יולי תמיר: זה ניסוי שהתחלנו אותו שנה שעברה.

יולי תמיר: הוא בסך הכול מאוד מוצלח.

יולי תמיר: אנחנו מכפילים השנה את מספר המורים האלה אבל עדיין מדובר במספרים קטנים.

יולי תמיר: זה לא מספר שאפשר להגיד שהוא פותר את הבעיה בממדים של 8000 מורים שמחכים.

יולי תמיר: יכול להיות שאנחנו בשנה הבאה נגדיל את המספר הזה.

אחמד טיבי: מה בקשר למקצועות ביולוגיה, מתמטיקה, מדעי טבע למשל?

יולי תמיר: נכון אז אנחנו יכולים להרחיב את המקצועות.

יולי תמיר: זה דורש מורים מאוד מיוחדים שמוכנים לנסוע למגזר היהודי ללמד שם, לעשות השתלמות נוספת כדי ללמד בעברית.

יולי תמיר: גם מצד ההצע זה לא כל מי שאין לו עבודה בריינה מוכן ללמד בלוד את התלמידים היהודים ולנסוע לשם.

יולי תמיר: דרך אגב בנצרת עילית יש מעט ובחיפה גם יש מעט.

יולי תמיר: אבל הניסוי הזה היה באמת יוזמה של מנהלת מחוז המרכז שלנו, ד"ר סולי נתן.

יולי תמיר: עשינו ניסוי, הוא הצליח, אנחנו נרחיב אותו.

יולי תמיר: אני מניחה שבסוף נגיע ל-300 או 400 מורים.

יולי תמיר: זה טיפה בים של הממתינים.

יולי תמיר: לגבי השעות.

יולי תמיר: כאן באמת אחרי שעשינו את הפילוח אני מודה שגם ההפתעה הגדולה היתה שלי.

יולי תמיר: גם אני חייתי בתחושה של הנתונים שאתם נתתם והיא חצי נכונה.

יולי תמיר: למה היא חצי נכונה?

יולי תמיר: כי ההשוואה למגזר היהודי כמגזר היא לא נכונה.

יולי תמיר: בתוך המגזר היהודי יש פער מאוד גדול בין הממלכתי לממלכתי דתי.

יולי תמיר: עכשיו הנתונים הם כאלה, יסודי וחטיבות ביניים שעות מורה לתלמיד.

יולי תמיר: יהודי ממלכתי 1.47, ערבי ממלכתי 1.49.

יולי תמיר: יהודי ממלכתי דתי 1.8.

יולי תמיר: זאת אומרת הממלכתי דתי סחב את הממוצע.

יולי תמיר: כשראיתי את הנתונים אמרתי איך זה יכול להיות שאנחנו נותנים יותר למגזר היהודי.

יולי תמיר: עשינו כל מיני פילוחים מכל מיני כיוונים כדי להבין את זה כי אני יודעת שאנחנו מתקצבים על פי מדד סוציו-אקונומי.

יולי תמיר: אם מתקצבים לפי מדד סוציו אקונומי המגזר מקבל יותר, לא פחות.

יולי תמיר: עד שעשינו את הפילוח בין הממלכתי לממלכתי דתי והוא נותן את התשובה.

יולי תמיר: דרך אגב, בחטיבה יהודי ממלכתי זה 0.77, ערבי ממלכתי 1.05.

יולי תמיר: ממלכתי דתי 0.93.

יולי תמיר: הדרוזים מקבלים הכי הרבה שעות.

יולי תמיר: וזה לא עוזר.

יולי תמיר: הבעיה שלנו היא לא ביהודי ולא בערבי ולא בדרוזי בשעות.

יולי תמיר: אין לנו בעיה של שעות.

יולי תמיר: אנחנו עכשיו עם אופק חדש עם החטיבה.

יולי תמיר: הנתונים האלה מרגיעים אותי שחלוקת המשאבים שלנו היא יחסית הוגנת.

יולי תמיר: הם לא מרגיעים אותי לתוצאות.

יולי תמיר: הלמ"ס לא עושה את הפילוח בין הממלכתי לממלכתי דתי.

יולי תמיר: הממלכתי דתי סוחב למעלה.

חאלד אבו עסבה: השאלה העקרונית היא האם יש קורלציה בין תוספת השעות בשנים האחרונות לבין ההישגים?

חאלד אבו עסבה: זאת השאלה.

יולי תמיר: קודם כל אנחנו נדע השנה, הלוא שנה שעברה נכנסנו עם אופק חדש ועם פיצול כיתות.

יולי תמיר: יהיה לנו לא תוצאה אבל אינדיקציה כי זה שנה עם יש כיוון.

יולי תמיר: אנחנו בודקים 3 ניסויים שעשינו.

יולי תמיר: בתי ספר שוחרי שינוי, אופק חדש ופיצול כיתות אם יש שיפור.

יולי תמיר: יש לנו שתי בעיות שלדעתי הן שתי הבעיות המרכזיות.

יולי תמיר: אחת היא בעיה כנראה שמשותפת לכל העולם דובר הערבית, לא יודעים ללמד ערבית ולעשות אבחונים נכונים של לקויות למידה וקשיי למידה בערבית.

יולי תמיר: אנחנו יחד עם ד"ר ציה ברזניץ עכשיו יוצאים במבדק שנדמה לי שהוא ייחודי גם בעולם הערבי של לקויי למידה.

אחמד טיבי: גברתי השרה, אנחנו שולחים סטודנטים לירדן כדי ללמוד המקצוע הזה ולאחרונה יש ביקוש רב למקצוע הזה בירדן.

יולי תמיר: התוצאות של ירדן יותר גרועות משלנו.

יולי תמיר: במבחן הקריאה התוצאות של ירדן נמוכות משלנו.

יולי תמיר: זה כל מה שקשור באוריינות, קריאה, כתיבה.

יולי תמיר: התוצאות של ירדן נמוכות משלנו והם מתלבטים בדיוק באותה בעיה.

יולי תמיר: יצא לי לפגוש בכינוס בינלאומי אנשים מירדן.

יולי תמיר: דרך אגב מדובאי, מקאטר, ממקומות שהשקיעו הרבה מאוד כסף בחינוך והם מתלבטים באותה בעיה.

יולי תמיר: יש אינדיקציה אחת שאותי מאוד מדאיגה.

יולי תמיר: במגזר היהודי יש 23% לקויי למידה שזה מוגזם.

יולי תמיר: כולם יודעים שזה הטעייה למעלה.

יולי תמיר: מי שיותר צפוני יותר לקוי.

יולי תמיר: במגזר הערבי יש חוסר אבחון.

יולי תמיר: זה קודם כל.

יולי תמיר: דבר שני, כנראה שבכל זאת אנחנו נמצאים במצב שאנחנו לא ממש עדיין מתגברים על הדיסקלוסיה ועל הבעיה של הוראת השפה.

יולי תמיר: הבעיה השנייה שיש לנו, אגב זה גם בעיה במגזר דובר העברית במקצועות אחרים, במתמטיקה, היתה הנחה עד לפני כמה שנים שמורה ביסודי לא צריך להתמקצע.

יולי תמיר: היום אנחנו יודעים שרמת ההתמקצעות של המורים ביסודי יחסית נמוכה.

יולי תמיר: ואנחנו חייבים לעשות תהליכי התמקצעות.

יולי תמיר: אנחנו באופק חדש עשינו קשר הדוק בין הקידום לבין התמקצעות אבל אנחנו צריכים עוד לעבור תהליך מאוד משמעותי של התמקצעות כדי שנוכל לשפר את התוצאות.

יולי תמיר: עשינו כמה ניסיונות נקודתיים השנה שהרצנו אליהם בדיקות מקומיות של מה שאנחנו קוראים מיצב שזה מבחן מדידה שעשה רושם שהודות שילוב של שעות, אבחון, תמיכה, ושינוי ניהול חל שינוי.

יולי תמיר: אנחנו נלמד במהלך השנה הזאת איפה הצלחנו וננסה לשכפל את ההצלחות האלה.

יולי תמיר: בסוף צריך לזכור גם, מה לעשות, ברקע של התלמידים הערבים ניצבת שאלה מעמדית מאוד קשה.

יולי תמיר: אנחנו יודעים שגם במגזר דובר העברית הקשר בין תוצאות להכנסת הורים, שזה כל המעטפת הנלווית לבית ספר הוא מאוד חזק.

יולי תמיר: בפילוח המיצב שלנו למשל אין כמעט מגזר ערבי עם מעמד סוציו אקונומי חזק.

יולי תמיר: אז בקורלציה מעמדית הערבים נמצאים די במלכוד של העוני שגם היהודים מצויים בו, אבל חלקם של העניים בקרב הערבים הוא גדול מחלקם של היהודים וזה מאוד מקרין על המערכת.

דני גרא: זו הגזמה.

דני גרא: חלקם של אלה שרמתם בינונית ומעלה בין הערבים היא קטנה מאוד.

דני גרא: כלומר להציג את זה כאילו שיעורם של הנמוכים גבוה , לא.

יולי תמיר: לא הבנת אותי.

יולי תמיר: שיעורם של העניים.

יולי תמיר: זה מחולק לשלש קבוצות: נמוך, בינוני, וגבוה.

יולי תמיר: בגבוה זה זניח.

יולי תמיר: הנמוך הוא גבוה בפרופורציה למגזר היהודי.

יולי תמיר: אם אנחנו אומרים שהרקע הסוציו-אקונומי מקרין על המימוש של היכולות של הילד אז יש פה הטעייה מאוד חזקה שהיא קורית מחוץ לבית הספר אבל היא משפיעה על בית הספר באופן מאוד משמעותי.

יולי תמיר: כל זה אנחנו לוקחים בחשבון.

יולי תמיר: המהלך שהתחלנו בו ונעצר בגלל כל מיני בדיקות ולחצים של תקצוב דיפרנציאלי לרשויות הוא מאוד חשוב.

יולי תמיר: ההשקעה בחינוך פר ילד היא קשורה ברשויות חזקות.

יולי תמיר: גם כי הרשות משקיעה, גם כי ההורים משקיעים, גם כי ה-matching שלהם יותר פשוט, ואנחנו חייבים לעשות תקצוב דיפרנציאלי.

יולי תמיר: יהיה על זה מאבק ציבורי מאוד גדול.

יולי תמיר: אתם יודעים שהצו שניסיתי להעביר ביקש ראש הממשלה שאני אבדוק את עצמי.

יולי תמיר: הקמתי ועדה, אנחנו בודקים את זה שנית ונצטרך לעשות על זה מאבק כי חלק מזה זה לא רק מה שקורה בבית הספר.

יולי תמיר: ביסודי הגענו לרוויה.

יולי תמיר: בחטיבה צריך להוסיף עוד שעות.

יולי תמיר: אבל הבעיה המרכזית שלנו היא גם במעטפת.

יולי תמיר: זאת אומרת, היכולות של הילדים להתמודד קשורות למעטפת וקשורות לעוד דבר, שאני מודה שאם אני צריכה להגיד מקום אחד שלא הצלחנו עדיין להזיז אותו, זה החינוך הקדם יסודי.

יולי תמיר: אם היה לי היום עוד משאב אחד נוסף, אנחנו הולכים לרפורמה של אופק חדש בגנים, אבל עדיין גילאי 3 ו-4 במגזר הערבי לא מספיק מטופלים וזה מקרין על המערכת.

יולי תמיר: זו לא שאלה שקשורה לשאלות שאתה שאלת כאן אבל בסיכום, בראייה כוללת, יש לנו שלושה יעדים.

יולי תמיר: שניים בתוך המסגרת שאנחנו כבר פועלים ואחד בתוך מסגרת שעדיין לצערי לא מתוקצבת.

יולי תמיר: בתוך המסגרת שאנחנו פועלים זה להתגבר על הקשיים או להבין יותר טוב איפה אנחנו נכשלים, בעיקר באוריינות בסיסית ושתיים, לחזק את המורים כדי שיעמדו באתגרים האלה.

יולי תמיר: והדבר שעדיין לא מתוקצב אבל לדעתי הוא היעד הבא, זה הנושא של חינוך בגילאי 3 ו-4.

יולי תמיר: זה פחות או יותר באופן כללי תשובות לשאלות ואני אשמח לענות.

יולי תמיר: כל הנתונים האלה נשארים בוועדה.

אחמד טיבי: תודה על הצגת הדברים והתשובות כבוד השרה.

אחמד טיבי: אני רוצה לפתוח את הדיון עכשיו גם לחברי הכנסת וגם לאורחים.

אחמד טיבי: אני אומר חברי כנסת למרות שיש חבר כנסת אחד כאן שהוא חבר הכנסת שכיב שנאן שאני רוצה להודות לו למרות שהוא לא חבר בוועדת החקירה הוא מתייצב לכל ישיבה שלה.

אחמד טיבי: אני מצר על כך שחברי ועדה אחרים לא מצאו לנכון לבוא.

אחמד טיבי: שרת החינוך באה.

אחמד טיבי: גם היא בפגרת כנסת.

אחמד טיבי: גם אנחנו בפגרת כנסת.

אחמד טיבי: בבקשה חבר הכנסת שנאן.

שכיב מוראד שנאן: תודה על הצבת העניין.

שכיב מוראד שנאן: אני מתייצב כי הנושא באמת יקר לי.

שכיב מוראד שנאן: מאוד מאוד מעניין אותי ואני חושב שוועדת החקירה הזו היא אחד הדברים הכי חשובים שנעשו בשישים שנה האחרונות במדינת ישראל ואני אומר את זה מתוך היכרות מצערת מה שנקרא יצוג הולם לבני האוכלוסייה הערבית לרבות הדרוזים והצ'רקסים, בשירות המדינה דוח לשנת 2007 שהוצא באופן רסמי על ידי נציבות שירות המדינה והדוח הזה הוא תעודת עניות של מדינת ישראל ביחס שלה לאוכלוסיית המיעוטים ולאופן שהשילוב שלנו כאוכלוסיית מיעוטים בתוך מדינת ישראל.

שכיב מוראד שנאן: ואני אומר את הדברים באחריות.

שכיב מוראד שנאן: הנתונים פשוט מבישים בצורה שאי אפשר לעבור לסדר היום.

שכיב מוראד שנאן: איפה שאתה לא נוגע מהבית חולים הכי קטן עד המשרד הממשלתי הכי גדול שזה משרד הבריאות שמעסיק 27 אלף עובדים, אנחנו נמצאים בפיגור מדהים.

שכיב מוראד שנאן: ירשו לי אחי הערבים להיות קצת אגואיסט ולדבר על האוכלוסייה שאותה אני מייצג.

שכיב מוראד שנאן: כולם חושבים שהדרוזים בעצם מקבלים יותר מכולם.

שכיב מוראד שנאן: אני רוצה להגיד לכם דבר אחד, תרגישו טוב אחי הנוצרים ואחי המוסלמים.

שכיב מוראד שנאן: אנחנו מקופחים לעומתכם.

אחמד טיבי: זה גורם להרגשה רעה.

שכיב מוראד שנאן: אני מאוד שמח בשמחת

שכיב מוראד שנאן: כם ואני זועק את הכאב שלכם במידה שווה.

שכיב מוראד שנאן: הקיפוח של כולנו הוא דבר שהדעת אינה סובלת.

שכיב מוראד שנאן: הקיפוח שלנו כדרוזים ורק לשבר את האוזן אני אתן לכם כמה דוגמאות קלות.

שכיב מוראד שנאן: במשרד הפנים מועסקים 1590 עובדים , מתוכם 17 עובדים דרוזים ו-344 עובדים מוסלמים ונוצרים שכולנו ביחד 361, כשאני אומר כולנו תתייחסו לזה באמת כי אני באמת מאמין שזה כולנו.

שכיב מוראד שנאן: דוגמה נוספת זה משרד הבריאות.

שכיב מוראד שנאן: 27060 עובדים.

שכיב מוראד שנאן: 144 עובדים דרוזים.

שכיב מוראד שנאן: אני לא רוצה לדבר על קיפוח של נשים כי הנשים פה מקופחת בצורה שהדעת אינה סובלת ו-18870 עובדים ערבים, זה מספר גדול אבל זה מעט מאוד יחסית למה שצריך להיות.

שכיב מוראד שנאן: משרד המשפטים, 2593 עובדים, 17 עובדים דרוזים, 107 עובדים ערבים.

שכיב מוראד שנאן: סך הכול ביחד 124.

שכיב מוראד שנאן: תלכו לבתי החולים באזורי המגורים שלנו.

שכיב מוראד שנאן: אני לא רוצה לדבר על המקומות שבהם יש רוב יהודי מובהק.

שכיב מוראד שנאן: בית חולים ממשלתי נהרייה, אזור שמרביתו אוכלוסיית המיעוטים.

שכיב מוראד שנאן: מתוך 1967 עובדים 58 עובדים דרוזים, 272 עובדים ערבים.

שכיב מוראד שנאן: בית חולים רמב"ם מתוך 2685 עובדים מעסיק 30 עובדים דרוזים ו-347 עובדים ערבים, מוסלמים ונוצרים.

שכיב מוראד שנאן: משרד החינוך מתוך 1423 עובדים מעסיקים 24 עובדים דרוזים וקרוב ל-105 עובדים ערבים, סך הכול 129 עובדים.

שכיב מוראד שנאן: אני מתבייש במצב הזה כיום וזו הסיבה חבר הכנסת טיבי שאני אמשיך לבוא לפה ואני מודיע כאן בוועדה שאני לא מסתפק במה שהוועדה עושה.

שכיב מוראד שנאן: אני מעביר את הנושא של הטיפול בזה גם לרמה של הפגנות וגם במסיבות עיתונאים וכל הדברים שצריך לעשות, להוציא את האמת הזו לאור שכולם יוכלו לדעת אותה.

שכיב מוראד שנאן: החומר נמצא אצלי.

שכיב מוראד שנאן: כל מי שצריך את החומר אני אשמח להעביר לו.

שכיב מוראד שנאן: זה פשוט דורש מאבק מרהט ועד מג'דל שאמס.

שכיב מוראד שנאן: ואנחנו לא יכולים להמשיך לעבור על זה לסדר היום בצורה הזאת.

שכיב מוראד שנאן: וזו הסיבה שיש 8000 אנשים שהשרה מדברת עליהם שרוצים מקום בהוראה ולא מוצאים ואנשים פשוט מחפשים פרנסה, רוצים לעבוד, ואנשים לא יכולים להיקלט במקומות העבודה האלה.

שכיב מוראד שנאן: אני מסכים עם השרה בנושא של הצורך בהשלמת משרות למורים שנמצאים במשרות חלקיות כי אפשר גברתי השרה באמת שמורה יבוא לעבוד בבוקר בתור מורה ואחר הצהריים יעבוד בתור שומר, או ילך לחפש השלמת הכנסה לצורך הקיום שלו כאדם.

שכיב מוראד שנאן: חשוב מאוד קודם כל לפני שיוצרים ציפיות אצל אנשים שנמצאים בחוץ להשלים את המשכורת של האנשים שקיימים בתוך המערכת ולתת להם להתקיים בכבוד ולהביא פרנסה הביתה ואז תרומתם הסגולית תהיה הרבה יותר גבוהה.

שכיב מוראד שנאן: בנושא של עודף המורים את נגעת באופן חלקי בפתרון.

שכיב מוראד שנאן: אי אפשר לנתק את מדינת ישראל מעצמה.

שכיב מוראד שנאן: כשאני למדתי בבית ספר תיכון לימדה אותי מורה לאנגלית שקראו לה ורה שממנה למדתי הרבה אנגלית.

שכיב מוראד שנאן: לא ידעה מילה אחת בערבית.

שכיב מוראד שנאן: ולמדנו איתה בצורה יוצאת מן הכלל ואני יודע אנגלית בזכות זה שהיא לא יודעת ערבית.

שכיב מוראד שנאן: מורים דוברי השפה הערבית צריכים ואמורים להשתלב בתוך בתי הספר היהודיים וזה לא רק את שמציעה את מקומות העבודה.

שכיב מוראד שנאן: אם אנחנו מחפשים קיום משותף ודו קיום וחיים של שלום בתוכנו המהלך הזה יכול לתרום רבות.

שכיב מוראד שנאן: את לא מתארת לעצמך אותם ילדים קטנים בכיתה א' שתלמד אותם מורה ערבית והם יגדלו להבין שהיא אזרחית ישראלית בדיוק כמוהם, כמה שזה יכול לעקור זרעי שנאה, ואני מתוך היכרות עם הקו האידיאולוגי שלך שהוא גם שלי באותה מידה אני מאמין שאת מאמינה בזה ואני גם מאמין שאת תקדמי את הנושא.

יולי תמיר: אנחנו עשינו השנה יחד עם אל קאסמי וסמינר הקיבוצים ניסוי של מה שנקרא מתקשרים.

יולי תמיר: תלמידים שלומדים הוראה לשלוח מורות ערביות ללמד במגזר היהודי ומורות יהודיות ללמד במגזר הערבי.

יולי תמיר: בהתחלה היה חשש מאוד גדול.

יולי תמיר: אני מוכרחה להגיד שגם המנהל של אל קאסמי וגם המנהל של סמינר הקיבוצים מאוד עודדו את זה והפרויקט הצליח מאוד.

יולי תמיר: וגם השנה אנחנו רוצים מראש כי מורה יהודי שבזמן ההכשרה שלו נחשף למגזר הערבי ולהפך זה כבר יוצר איזושהי הכנה שמאפשרת בעתיד לשלב אותם אחד במגזר של השני.

יולי תמיר: זה ללא ספק דבר שאנחנו חושבים עליו ואנחנו מנסים לראות איך אנחנו מקיימים אותו.

שכיב מוראד שנאן: הנקודה הבאה שאני מבקש שפעם אחת לנצל את זה שאת שרת החינוך לשים לה קץ הנושא של בחירת מנהלים במגזר הערבי.

שכיב מוראד שנאן: יש לי הצעה אופרטיבית בנושא.

שכיב מוראד שנאן: זה פשוט לעג לרש.

שכיב מוראד שנאן: זה שוק שהדעת אינה סובלת.

שכיב מוראד שנאן: כל איש ציבור שלא יהיה, רק אחד שחושב שרוצה להיות חבר כנסת בעוד 20 שנה, הוא רוצה להיות חבר מועצה אני לא יודע איפה, הוא נדרש לסוגיה הזאת ומתחילים מסעות של לחצים.

יולי תמיר: מה אתה מציע?

שכיב מוראד שנאן: אני מציע בנוסף לוועדה שכל מי שמועמד להיות מנהל ילך למרכז הערכה פיל”ת ושהבחירה תהיה מקצועית.

שכיב מוראד שנאן: הבעיה רבותיי בחינוך מתחילה במי שאמון על זה שמחזיק את הגיר ועומד מול התלמידים.

שכיב מוראד שנאן: מי שעומד ליד הלוח ומי שאמור להנחות את זה שעומד ליד הלוח שמה צריך לעבוד.

יולי תמיר: הצעה מאוד חשובה.

חאלד אבו עסבה: יש לנו בעיה עם כל המכונים האלה של הערכה ושל דיון שהם בכלל לא מסוגלים.

חאלד אבו עסבה: זה לא רק פיל”ת.

חאלד אבו עסבה: אני מדבר גם על המכונים האחרים.

חאלד אבו עסבה: אני מדבר על כיוון אחר של קליטת אקדמאים ערביים בהיי טק.

חאלד אבו עסבה: יש לנו סוגיה מאוד גדולה עם המכונים האלה.

יולי תמיר: אני בהחלט כתוצאה מההערה הזאת ומהדיאלוג פה אני מוכנה שנבקש מיהודית שלוי שעכשיו הקימה את המכון למנהלים, דרך אגב זו בעיה גם במגזר היהודי, אבל פחות חמורה בהרבה, אבל גם.

יולי תמיר: אני לא שבעת רצון מהתהליך גם שם.

יולי תמיר: אנחנו נעשה בדיקה.

חאלד אבו עסבה: ההערה אני חושב שהיא ראויה.

חאלד אבו עסבה: לבחון את הסוגיה הזאת, לשחרר את הפוליטיקאים מלחצים.

שכיב מוראד שנאן: אני לא רוצה שתשחרר אותי.

שכיב מוראד שנאן: אני רוצה שימשיכו לחזר לפתחי.

שכיב מוראד שנאן: אל תעשה לי טובה.

שכיב מוראד שנאן: אני מבקש שנוסף לחיזור לפתחי יהיה פתרון הולם לעניין.

שכיב מוראד שנאן: והפתרון זה בחינה נוספת של המועמדים בנוסף לוועדה.

יולי תמיר: אני מציעה שאנחנו נחשוב עם אנשי המקצוע.

יולי תמיר: אני גם מסכימה עם העניין הזה שסתם לשלוח למכון הוא לא פשוט אבל בהחלט אני בעד שנעשה חשיבה על בחירת מנהלים.

יולי תמיר: נושא חשוב.

יולי תמיר: אנחנו נרים את הכפפה הזו.

שכיב מוראד שנאן: אני מבקש בנושא של ה-8000 מועמדים שיש, זה לא דבר שיכול לעמוד בצורה הזאת.

שכיב מוראד שנאן: צריך לעשות שני דברים.

שכיב מוראד שנאן: ללכת לניסיון של הסבה מקצועית.

שכיב מוראד שנאן: לעבוד מול משרד התמ"ת, לבנות תוכנית מסוימת של הסבה מקצועית של אותם אנשים.

שכיב מוראד שנאן: אני מצטרף לקריאה שלך שיפסיקו לעשות תעודת הוראה.

שכיב מוראד שנאן: רבותיי בצפון אין מקומות, אין צפי למקומות עבודה נוספים בשנים הקרובות.

שכיב מוראד שנאן: חבל על הזמן.

שכיב מוראד שנאן: אני מציע שהממשלה כממשלה תבחן אפשרות של הסבה מקצועית ותביא פתרון לעניין הזה.

שכיב מוראד שנאן: ניתן לעשות את זה.

שכיב מוראד שנאן: לשבר את האוזן במקרה עברתי ליד משרד החינוך במחוז הצפון כמה ימים לפני פתיחת שנת הלימודים.

שכיב מוראד שנאן: אני עצמתי את העיניים שלא יראו אותי וברחתי, לא היה לי נעים.

שכיב מוראד שנאן: המדרגות, הדשא, הקומות.

שכיב מוראד שנאן: יש סרט של שחקן מצרי מדהים.

שכיב מוראד שנאן: כל סרט שלו אני עוצר הכול ויושב לראות על איזה מרכז ממשלתי שאזרחים באים לקבל שם שירות ומקבלים יחס מאוד רע.

שכיב מוראד שנאן: אני ראיתי את המחזה הזה, עצמתי את העיניים וברחתי כל עוד נפשי בי שאני לא אתקל באנשים, חלקם בטוח אני מכיר.

שכיב מוראד שנאן: פשוט כואב הלב.

שכיב מוראד שנאן: הנקודה האחרונה גברתי השרה זה הנושא של מנהל, חברה ונוער.

שכיב מוראד שנאן: הנושא הזה חשוב מאוד והמערכת חייבת לתת לו מענה.

שכיב מוראד שנאן: היה קיצוץ דרסטי של שעות הדרכה השנה שהקיצוץ הזה נפל במחוז הצפון לפחות באופן מוחלט עלינו.

שכיב מוראד שנאן: על הדרוזים.

שכיב מוראד שנאן: היה לנו מדריך אחד שהיו לו 3 ימי הדרכה.

שכיב מוראד שנאן: כל ימי ההדרכה נעלמו, 22 אלף תלמידים בכיתה ז' עד י"ב אין להם כיום מענה.

שכיב מוראד שנאן: אם הייתי יודע לא הייתי הולך.

שכיב מוראד שנאן: בסוף אוגוסט הופעתי בפני קבוצה של מאה תלמידים בקורס מנהיגים צעירים וראיתי פעולה לתפארת של חברה ונוער שהכול כרגע נפסק באופן מוחלט.

יולי תמיר: אני אבדוק את זה.

יולי תמיר: אני לא יודעת על זה אבל אני אבדוק.

שכיב מוראד שנאן: רק לשבר את האוזן יש שמה הרבה מאוד תקנים.

שכיב מוראד שנאן: יש העדפה מתקנת חיובית בקרב הבדואים שאני מאוד אוהב אותה אבל זה לא אומר שזה יבטל את הנושא הזה.

שכיב מוראד שנאן: זה דורש טיפול מיידי.

שכיב מוראד שנאן: הנושא של אופק חדש.

שכיב מוראד שנאן: ביקשתי מאבו סנאן ואני מבקש גם פה.

שכיב מוראד שנאן: אנא ממך תרחיבי את זה כמה שיותר.

שכיב מוראד שנאן: זה דבר מצוין שתופס תאוצה חיובית בקרב הקהילה.

אחמד טיבי: תודה חבר הכנסת שכיב שנאן.

אחמד טיבי: לפני שאני אעביר את רשות הדיבור לדני גרא, אחריו יהיה חאלד אבו עסבה והערות ביניים שהם חלק מהנושא, חלקם כבר השרה נגעה בהם.

אחמד טיבי: אמרנו שעובדים במשרד החינוך הם גם עובדים עקיפים כלומר מורים ושזו המסה הגדולה וגם עובדים בתוך המשרד עובדי מטה.

אחמד טיבי: חלק מהעובדים האלה הם יועצים, פסיכולוגים, יש בהם מחסור רב.

אחמד טיבי: כנראה יש הורים שאומרים שמנהלי בתי ספר חוששים למנות יועצים ופסיכולוגים אולי כדי לא לחשוף בעיות.

אחמד טיבי: או שהם בעמדה מאיימת על המנהל.

גנאיים מייסון: מנהלים מסרבים להכניס יועצים לבתי ספר.

גנאיים מייסון: יש תקנים או חלקיות של משרת יועץ זה בעיה שזה לא כמו הוראה.

גנאיים מייסון: הכתובת של הבית ספר זה היועץ.

גנאיים מייסון: אם הוא ב-12 שעות או 6 שעות זה לא מספיק.

גנאיים מייסון: הוא מתפצל בין שני בתי ספר.

גנאיים מייסון: פסיכולוג.

גנאיים מייסון: כמה פסיכולוגים יש בבתי ספר?

גנאיים מייסון: אין.

גנאיים מייסון: ואם יש אז הם עובדים 3 שעות.

גנאיים מייסון: מה הוא יכול להספיק ב-3 שעות בתוך בית ספר?

גנאיים מייסון: אבחון אחד משך כל השנה לתלמיד אחד.

גנאיים מייסון: וגם אבחונים לתלמידים עם לקויי למידה.

גנאיים מייסון: הם מחכים לא רק שנה, שנתיים עד שיבוא התור שלו שישלחו אותו לאבחון.

גנאיים מייסון: זה בבתי יסודיים.

גנאיים מייסון: אבחונים בבתי ספר תיכוניים ההורים משלמים כי מחפשים מאבחנים לשלם להם תוספת זמן.

גנאיים מייסון: רק לבגרויות.

גנאיים מייסון: אז יש המון בעיות בקשר לייעוץ הפסיכולוגי.

יולי תמיר: זה גם דבר שמאפיין את המגזר היהודי.

יולי תמיר: אין מספיק תקנים לפסיכולוגים.

יולי תמיר: אבל זה נכון שבמגזר הערבי יש לנו תופעה של תקנים לא מאוישים, מה שאין לנו במגזר היהודי.

יולי תמיר: התופעה שאתם מדברים עליה, אנחנו לא מצליחים לשכנע מנהלים.

יולי תמיר: זה מדהים.

יולי תמיר: אנחנו אומרים, אם לא, עוברים 3 חודשים לא מאיישים יועץ, אנחנו לוקחים את התקן כי אין מספיק תקנים.

אחמד טיבי: מה ההסבר שלך השרה לסירוב של המנהלים למרות שיש תקנים.

יולי תמיר: יועץ בבית ספר הוא גורם- - -

גנאיים מייסון: מאיים.

גנאיים מייסון: לכן הרבה יועצים עכשיו הולכים למשרות של ניהול והרבה התקבלו שהם יועצים.

אחמד טיבי: אמרנו עובדי מטה.

אחמד טיבי: אני רוצה לגעת בנושא של אגף הבחינות.

אחמד טיבי: אני לא יודע כמה עובדים ערבים יש באגף הבחינות גברתי השרה אבל את עדה שבפתיחת כל שנה אני משגר לך מכתב או שאני פונה אליך באופן אישי, וגם חבריי, כדי שתעודות הבגרות יפורסמו ויימסרו בזמן.

אחמד טיבי: זה חשוב בעיקר לסטודנטים ערבים הלומדים בירדן.

אחמד טיבי: יש כאלה שאין בידיהם את התעודה עצמה הם לא מתקבלים ואז הם מפסידים שנת לימודים.

יולי תמיר: התמנתה אצלנו סמנכ"לית חדשה לכוח אדם ואתמול בישיבת ההכנה היא אמרה שהיא תטפל בזה.

יולי תמיר: עוד הפעם, אנחנו בהקפאת תקנים.

יולי תמיר: לא מכניסים לא יהודים, לא ערבים, לא דרוזים ולא צ'רקסים כרגע.

יולי תמיר: אנחנו בהחלט בודקים את העניין של אגף הבחינות.

יולי תמיר: אתמול זה עלה כאחד משני האגפים, שם ובגזברות לראות את האפשרות להכניס, אפילו אני אגיד את זה קצת בהפוך על הפוך, כמעט שזו הדרך היחידה שלנו לתגבר אגפים שאנחנו, כיוון שיש בכל אופן יותר נכונות בנציבות לתת לנו תקנים לאנשי מקצוע מהמגזר הערבי אנחנו בהחלט בוחנים להכניס גם לחשבות שאין לנו וגם לאגף בחינות איש מקצוע ערבי.

מואיד טיבי: מה התשובה לגבי הסטודנטים של השנה.

מואיד טיבי: הם סובלים.

אחמד טיבי: עד לרגע זה לא נמסרו תעודות בגרות.

יולי תמיר: עד לרגע זה, לצערי גם בגלל השביתה, לא גמרו לבדוק.

מואיד טיבי: הם הפסידו מלגות, הפסידו שנת לימודים.

יולי תמיר: לא גמרו את הבדיקה.

אחמד טיבי: האמת היא שהסנקציות והשביתות תמיד מתקיימות בפתיחת שנת הלימודים כי זה הנשק.

אחמד טיבי: המפסידים העיקריים הם הסטודנטים בחו"ל.

שכיב מוראד שנאן: תציע, אני אסור לי, הייתי מורה לשעבר, אסור לי להציע הצעה, שייקחו את ציוני המגן של בתי הספר וישוו אותם לציוני הבגרות.

אחמד טיבי: אגב בירדן עכשיו חלק מהמקצועות מתחילים לקחת ציוני מגן וזה פוגע בתלמידים מצטיינים שיש להם הישגים טובים בבגרות אבל בשל העובדה שתעודות הבגרות לא מגיעות בזמן אז נאלצים חלק מבתי הספר, אני רוצה להגיד את זה בגילוי, חלק מבתי הספר עושים שיפוצים לציוני המגן ואז פתאום אתה רואה שטף גברתי של ממוצע 100 והם חוסמים את הפקולטות לרפואה, רפואת שיניים, בחוץ לארץ, וסטודנטים טובים שבבגרות קיבלנו ציונים טובים אז מגיעים ואין להם מקומות.

יולי תמיר: אני מבינה שמתי ב-24 גומרים?

אחמד טיבי: כמה זמן אחרי שזה עולה לאינטרנט התעודה עצמה, כי בירדן רוצים את התעודה עצמה, נכון?

חאלד אבו עסבה: אפשר יום אחרי.

חאלד אבו עסבה: ככה הבנתי.

יולי תמיר: אבל לא גמרנו לבדוק את הבחינות.

יולי תמיר: זה לא יעזור.

אחמד טיבי: אפשר לבקש משר החינוך הירדני.

יולי תמיר: אני אשמח לעשות את זה.

יולי תמיר: אתה יכול לנסח לי מכתב?

אחמד טיבי: כן.

אחמד טיבי: שתגידי לו בתאריך כך וכך התעודות יהיו.

אחמד טיבי: אנא תן לנו אורכה של שבועיים.

אחמד טיבי: זה יציל את המצב.

יולי תמיר: נעשה את זה.

מואיד טיבי: המועד של בחינות הבגרות התחיל מאוחר יותר.

יולי תמיר: אבל מה לעשות היתה שביתה.

יולי תמיר: לא גמרו לבדוק.

יולי תמיר: בודקים את הבחינות.

יולי תמיר: אז אי אפשר לתת רק למי שבדקו.

יולי תמיר: זו לא שיטה.

מואיד טיבי: ברשותך גברתי השרה.

מואיד טיבי: עושים בחינה במתמטיקה מועד א', עושים מועד ב', ולא מקבלים את הציון של מועד א'.

יולי תמיר: עוד פעם.

יולי תמיר: השנה בגלל השביתה יש עיכוב.

יולי תמיר: אבל אני רוצה להגיד משהו על המועדים.

יולי תמיר: קרה משהו לא נורמלי בעניין בחינות הבגרות.

יולי תמיר: זה לא קשור למגזר הערבי.

יולי תמיר: המטרה של מועד ב' היתה לגשת למי שלא הצליח לגשת למועד א' כי היתה לו צפיפות בחינות.

יולי תמיר: עכשיו הילדים ניגשים וזה מאוד מעכב את המערכת.

יולי תמיר: כי אנשים ניגשים למועד א' ב' ג' והם אומרים אני אקבל את הציון הכי גבוה, מה אכפת לי, כבר למדתי אז אני אגש עוד הפעם.

יולי תמיר: אולי תהיה בחינה יותר קלה, אולי אני אדע יותר שאלות.

יולי תמיר: אנחנו בעצם בוחנים פי שתיים, לא רוצה להגיד מספר מדויק אבל הרבה יותר.

יולי תמיר: למעשה היינו צריכים להיות הרבה יותר מוקשים ולהגיד מי שעשה במועד א' מועד א', אם לא שנה אחרי.

יולי תמיר: ברגע שפתחנו את כל המועדים כולם נבחנים שלוש פעמים.

גנאיים מייסון: הם לא קיבלו ציונים של מועד א' לכן נכנסו עוד פעם למועד ב'.

יולי תמיר: זה לא שייך.

יולי תמיר: בשנה שעברה היה אותו דבר, אחרי שקיבלו ציונים אנשים אומרים ננסה.

יולי תמיר: מי שמקבל 85 או אפילו לפעמים 90 ניגש עוד הפעם.

יולי תמיר: מה זה עושה למערכת?

יולי תמיר: זה מטיל על המערכת עומס עצום של בדיקת בחינות וגם העלויות של זה.

יולי תמיר: מועד ב' נועד מלכתחילה לרווח בחינות.

יולי תמיר: שמי שיש לו באותו יום שתי בחינות יוכל לגשת למועד ב'.

יולי תמיר: פתאום מה קרה?

יולי תמיר: מועד ב' נהפך מועד לשיפורים.

יולי תמיר: עכשיו מה קרה אחרי זה?

יולי תמיר: בכלל לא שיפורים, כולם מנסים.

יולי תמיר: ואז נוצר מצב שהמון נבחנים, אנחנו צריכים בעצם לבדוק מספר מאוד גדול של בחינות.

יולי תמיר: המערכת לא ערוכה לזה וגם לא בטוח שזה מוצדק כי גילינו דבר אחד מאוד חשוב.

יולי תמיר: אנשים ניגשים למועד א' בתור ניסיון.

יולי תמיר: זה לא סביר.

יולי תמיר: מועד א' זה מועד א'.

יולי תמיר: מצד שני במגזר היהודי מתגייסים לצבא ב-24 ליולי.

יולי תמיר: הערבים רוצים את התוצאות מוקדם כי הם הולכים לאוניברסיטה.

יולי תמיר: היהודים רוצים שהבחינות ייגמרו עד תאריך מסוים כי הם הולכים לצבא ובין זה לזה צריך לתמרן לוח זמנים.

יולי תמיר: השנה במיוחד היה קשה אבל זו בעיה כל שנה.

אחמד טיבי: הנקודה השנייה זה עצירת פרויקט הילה.

יולי תמיר: זה טופל כבר.

דני גרא: ראשית תיקון טעות מסוים בשיעור הנשים במטה של המשרד הוא קטן.

דני גרא: בדיוק הפוך שיעור הנשים במטה המשרד הוא קטן בעוד שאצל היהודים הוא גבוה מאוד, דווקא אצל הערבים הוא נמוך.

דני גרא: צריך לזכור גם בעניין הנשים, החלק הגברי בכוח ההוראה הערבי יותר גבוה מאשר הכוח הנשי.

דני גרא: זה לא כל פשוט הסיפור הזה שאת מציגה שרק החינוך הממלכתי דתי הוא זה שמעלה את ההבדל.

דני גרא: בואו ניקח את כלל הנתונים.

דני גרא: באה הנציבות ואומרת לנו בסך הכול עובדים ערבים ניגשים למכרזים לאו דווקא בחינוך, בכלל.

דני גרא: ונתוני כישוריהם הם גבוהים והם לא נופלים בכך.

דני גרא: יש להניח שגם אנשים שניגשים למקצועות ההוראה והם ערבים כישוריהם סבירים.

דני גרא: מצד שני, את אומרת יש לי עודף של 8000 מורים.

דני גרא: וזה יכול להיות.

דני גרא: יכול להיות שהם לא מתאימים.

דני גרא: אבל יש לך גם 3000 מחסור.

דני גרא: משום שאם יש לך 23% מורים וזה בדיוק האחוז שאת ציינת ואת צודקת ויש לך 26% תלמידים חסרים לך 3% מורים וזה ה-15%.

דני גרא: אגב מתאים מאוד, ראה זה פלא, זה בדיוק ההבדל בפער בשעות הלימוד למה שמפרסם הלמ"ס שאת טוענת שיש בו טעות כי הוא לא מחלק את זה לפי מגזרים.

דני גרא: כלומר גם התשובה שלך היא לא כל כך פשוטה.

דני גרא: אני חושב שצריך לשבת ולדון כאן.

מוחמד אלהיב: י' – י"ב הם לא נכללים בתוך ה-23% שהם עובדי רשויות.

דני גרא: אם תפתח ותסתכל חינוך שפה ערבית, אני לא נכנס להבדל בין בדואים, דרוזים.

דני גרא: החינוך לשוני עברי.

דני גרא: ישנו פער של 3% וראה זה פלא, זה 15% מכוח האדם בהוראה וה-15% מופיעים כל הזמן לאורך כל השדרה.

חאלד אבו עסבה: השאלה איך רואים את זה.

חאלד אבו עסבה: אתה רואה אחוזים במוחלטים או שאתה מדבר על משרות.

יולי תמיר: דני אני בכל זאת רוצה לתקן אותך רגע כי הנתונים הם לא מדויקים.

יולי תמיר: מורים ערבים במערכת 23.26, תלמידים ערבים יש 21.27.

יולי תמיר: אנחנו פה מחשבים משרות, לא מורים.

יולי תמיר: אנחנו עושים אבחנה מדויקת כי אם זה יהיה רק לפי כוח אדם אז היינו נמצאים במספרים גדולים כי אמרנו בגלל חלקיות המשרה.

יולי תמיר: אם אתה תסתכל על הנייר שמצוי בידך אתה תראה שהפער הזה להערכתי הוא לא מדויק.

יולי תמיר: אין היום חוסר מורים ואין מצב שיש כיתה או בית ספר שיש בו חוסר מורים או שהיה צריך להקצות לו עוד מורים מטעם כזה או אחר.

יולי תמיר: ההיפך הוא הנכון.

יולי תמיר: אין בעיה כזאת.

יולי תמיר: לכן העניין הזה שיש עוד 3000 משרות שאפשר לגייס זה פשוט לא מדויק.

יולי תמיר: אין פה שום פער ומבחינת המטה יש מקום לשיפור, מבחינת המורים זה, הלוא זה קופה רושמת.

יולי תמיר: איקס תלמידים מורה, אין פה מצב שיש פער כזה.

דני גרא: השאלה מה הצפיפות כמובן.

דני גרא: זה איקס תלמידים למורה.

דני גרא: כמה זה האיקס.

יולי תמיר: זה נכון.

יולי תמיר: אבל אנחנו לא נמצאים היום בצפיפות יותר גדולה משמעותית במגזר הערבי מאשר במרכז הארץ.

יולי תמיר: דרך אגב המקום הכי צפוף שלנו היום זה חטיבות הביניים במרכז הארץ.

יולי תמיר: שלא לדבר על המקום הכי צפוף שלנו באמת שזה המגזר החרדי.

יולי תמיר: אבל המקום השני זה חטיבות ביניים במרכז הארץ דווקא.

יולי תמיר: למה?

יולי תמיר: כי האוכלוסייה הזדקנה, סגרו חטיבות וסגרו בתי ספר, ושם יש הצטופפות.

דני גרא: הלחץ על מערכת החינוך יהיה קשה.

דני גרא: כלומר ההעסקה במערכת החינוך תהיה קשה כל עוד שמצב התעסוקה של ערבים במדינת ישראל יהיה קשה משום שזה המפלט הנוח ביותר ואולי היחיד הזמין במספרים גדולים בתוך שירות המדינה במיוחד לאוכלוסייה בעלת כישורים אקדמאיים.

דני גרא: וכאן לבוא ולצעוק לציבור, אל תבואו להוראה, זה קל אבל זה לא יעשה את שלו כי הם יבואו, אין להם מפלט אחר.

דני גרא: אולי את צריכה להיות קטליזטור לדבר אחר, לבוא לגופים ממשלתיים אחרים ולומר להם רבותיי, באים אליי, הרי אני לא המשפך.

דני גרא: את צריכה לעודד חשיבה בתוך משרדי ממשלה אחרים משתי סיבות.

דני גרא: גם ככזו שבאים אליה ודורשים ממנה לקבל עובדים לעבודה ומצד שני את למעשה כראש מערכת החינוך מייצרת גם כוח אדם לעבודה.

דני גרא: משני הטעמים האלה למשרד החינוך היה ראוי שיהיה לו תפקיד מזרז לתוך החשיבה של עבודת הממשלה בעניין הזה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: ד"ר חלאד אבו עסדה שהוא יושב ראש ומנהל אל מסאר.

אחמד טיבי: הוא אמנם ערך והוציא מתחת ידיו מחקרים רבים, אחד האחרונים שבהם הוא חסמים פנימיים וחיצוניים המעכבים קליטה ושילוב בוגרים ערבים בחברות היי טק.

אחמד טיבי: בבקשה אדוני.

חאלד אבו עסבה: אולי הרישא שלי תהיה הסיפא של ד"ר גרא.

חאלד אבו עסבה: ואני מסכים איתו שמצב החינוך ומערכת החינוך אינו מנותק וגם אי אפשר לנתק אותו ממצבה ומעמדה של האוכלוסייה הערבית בהיבט החברתי, בהיבט הכלכלי, וגם אולי במעמד הפוליטי והמשפטי.

חאלד אבו עסבה: לחינוך, ותסכימי איתי כבוד השרה וחברי הכנסת וכל חברי ועמיתי שיושבים, לחינוך יש השלכות מרחיקות לכת על פיתוח כלכלי, על המוביליות החברתית ברמת פרט וברמת קבוצה, לכן שאנחנו מדברים על חינוך אנחנו לא צריכים לדבר רק על למידה והוראה, אנחנו מדברים על משהו הרבה יותר גדול והרבה יותר רחב.

חאלד אבו עסבה: אחד הסוציולוגים הידועים במדינת ישראל שאני גם מאוד מעריך אותו טען בצדק שאחד המרכיבים בזהות של האוכלוסייה הערבית במדינת ישראל זה שהאוכלוסייה הזאת הפנימה ערכים של אוכלוסייה מדוכאת ומקופחת ומופעלת כלפיה מדיניות של אפלייה.

חאלד אבו עסבה: עכשיו אני לא אומר את זה על מנת לצטט את אותו סוציולוג ולבוא ולהגיד עד כמה הוא טען או צדק בטיעון שלו אלא שזו היא הדעה הרווחת גם בקרב עובדי החינוך.

חאלד אבו עסבה: אי אפשר לבוא פה ולטאטא ולהגיד שהדבר הזה לא קיים.

חאלד אבו עסבה: אנחנו צריכים לזכור, וכבוד השרה כבר ציינה את זה, ואני לא יודע איך אפשר לתרגם את זה אחרת בציבור שכל כולו מיליון איש, איך להתעלם מ-12 אלף אקדמאים שיושבים בבית ואינם מועסקים?

חאלד אבו עסבה: איך אפשר לא להתייחס לזה כאל קיפוח, כאל משהו מדכא, כמדיניות מפלה.

חאלד אבו עסבה: בין זה לבין המציאות כפי שאת מציירת אותה זה לא מדבר לציבור.

חאלד אבו עסבה: הציבור לא יכול לקרוא את זה.

חאלד אבו עסבה: הציבור לא יכול להבין את הטיעונים האלה.

חאלד אבו עסבה: אנחנו חייבים למצוא לזה פתרון.

יולי תמיר: צריך מאוד להיזהר.

יולי תמיר: יכול להיות שמשרד החינוך צריך להוביל אבל הוא לא יכול להיות הפתרון לבעיה הזאת.

יולי תמיר: כי שנים על שנים, אמרו זה הפתרון.

יולי תמיר: תקבלו אנשים לא ראויים, תקבלו חצאי משרות כי אתם המעסיקים היחידים אז תעסיקו כל אחד.

יולי תמיר: אני מוכנה לקבל את מה שדני גרא אומר תנסו להוביל מהלך.

יולי תמיר: אבל להגיד שכל האנשים יקלטו במערכת זה יהרוס את המערכת.

חאלד אבו עסבה: אני לא אמרתי שצריך לקלוט אותם במערכת.

חאלד אבו עסבה: אני אמרתי שצריך לקום ולבחון שיהיה גוף שהוא יהיה אסטרטגי שיבחן באיזו מידה אנחנו עדיין ממשיכים לייצר מובטלים.

חאלד אבו עסבה: אני לא אומר שצריך לסגור את הסמינרים הערביים.

חאלד אבו עסבה: אגב 50% מהסטודנטים הערבים לא לומדים בסמינרים הערבים אלא במכללות יהודיות בכלל.

חאלד אבו עסבה: לכן אין לנו שליטה על זה.

חאלד אבו עסבה: אבל השאלה היא האם יש איזשהו גוף אסטרטגי שיכול לפחות לנסות ולראות עשר שנים, עשרים שנה קדימה כיצד אנחנו הולכים לטפל בסוגיה הזאת.

חאלד אבו עסבה: השיקולים של היצע וביקוש כלכלי גרידא אינם עובדים בצורה רציונלית באוכלוסיית מיעוט מקופחת.

חאלד אבו עסבה: האוכלוסייה הזאת הולכת לפי הגישה של תיאורית הריסק של סיכוי וסיכון.

חאלד אבו עסבה: אוכלוסיות מיעוט הולכות לסיכוי ולא הולכות לסיכונים.

חאלד אבו עסבה: לא נוטלות סיכונים שכשהם הולכים לבחור את מקצועות הלימודים.

חאלד אבו עסבה: לכן תלמידים מצטיינים הולכים לרפואה ולראיית חשבון, ולעריכת דין ותלמידים בינוניים מה לעשות, אולי קצת טובים הולכים גם להוראה.

חאלד אבו עסבה: כי הם ביום מן הימים אחרי חמש או שש או עשר שנים ימצאו להם את המקצוע שלהם ולכן לקרוא להם לא לבוא ולא להגיע למכללות זה לא פשוט.

חאלד אבו עסבה: הם ימשיכו להגיע למכללות גם במחיר של לשבת בבית מספר שנים.

חאלד אבו עסבה: לכן אני קורא שצריך לקום איזשהו גוף אסטרטגי שיכול ללמוד את הסוגיה.

חאלד אבו עסבה: אני יכול לחלק את הדיון שהיה פה ל-4 סוגיות.

חאלד אבו עסבה: הסוגיה הראשונה שלא נדונה מספיק לדעתי זה שילוב כוח אדם בכיר ברמת מטה וברמת מחוז.

חאלד אבו עסבה: וזאת שאלה קרדינלית.

חאלד אבו עסבה: אנחנו צריכים לקבל עבורה תשובה.

חאלד אבו עסבה: כי לפעמים מאשימים אותנו שאנחנו הולכים להתבדלות.

חאלד אבו עסבה: ולא היא.

חאלד אבו עסבה: אנחנו מחפשים פשוט לבוא לידי ביטוי.

חאלד אבו עסבה: עד כמה אנחנו נוכל להיות משולבים בתוך המטה אבל שילוב שהוא שילוב שוויוני ולא שילוב שהוא אינטגרציה מתוך תודעה של נחיתות.

חאלד אבו עסבה: 6.3% במעטפת לעניות דעתי אינו מספיק גם אם זה תהליך שייקח הרבה זמן.

חאלד אבו עסבה: הנקודה השנייה שעלתה פה זו הסוגיה של המשאבים.

חאלד אבו עסבה: אם זה הקצאת שעות, מינויי מורים, מבנים, פרויקטים למיניהם.

חאלד אבו עסבה: ההשקעה בתלמיד הערבי היא לא מתורגמת על ידי שעות של הוראה אלא על ידי השקעה של הרשות המקומית, השקעה של ההורים והשקעה של החברה האזרחית וכספים שמגיעים מחו"ל שהאוכלוסייה הערבית אינה זוכה לקבל אותם.

חאלד אבו עסבה: בצפון לפחות היה לי דיון איתך לפני מספר שנים על הסוגיה הזאת.

יולי תמיר: וקצת הבאנו תורמים.

חלאד אבו עסבה: אם אנחנו לוקחים את המכלול את רואה שהפערים הם אדירים.

חלאד אבו עסבה: ופה תפקידה של המדינה במדינת רווחה לבוא באמת ולתת היכן שהם לא קיבלו במקומות אחרים.

חלאד אבו עסבה: ולכן הנקודה הזאת צריכה להיות נר לעינינו ולא רק נושא של שוויון בשעות למרות שהוא חשוב מאוד.

חלאד אבו עסבה: הסוגיה השלישית והיא סוגיה קרדינלית, והיא סוגיה חינוכית פדגוגית.

חלאד אבו עסבה: מדובר בלקות למידה, דיקלוסיה, השלכות חלקיות המשרה על תהליך ההוראה בתוך בית ספר והשתייכותו ומעמדו של המורה בתוך בית הספר.

חלאד אבו עסבה: מעבר מלמידה להוראה ושיפור תהליך ההוראה.

חלאד אבו עסבה: השלכות תפוקות המערכת על המוביליות החברתית ברמת פרט.

חלאד אבו עסבה: כל השאלות האלה היכן הן נדונות?

חלאד אבו עסבה: האם הן בכלל נדונות במשרד החינוך?

חלאד אבו עסבה: לכן אנחנו טוענים שצריך להקים מזכירות פדגוגית שצריכה לדון בסוגיות האלה.

חלאד אבו עסבה: או תשלבו אקדמאים ערביים בתוך המזכירות הפדגוגית או במשרד המדען הראשי או בכל מקום שניתן לתת תשובות לסוגיות האלה.

חלאד אבו עסבה: נקודה אחרונה שאני רוצה לגעת בה הוא נושא שאני העליתי אותו לפני שבועיים בפגישה שהיתה לנו במשרד החינוך ביחד עם ועדת המעקב וזה נושא שחבר הכנסת שכיב התייחס אליו, נושא של החינוך הבלתי פורמלי.

חלאד אבו עסבה: אנחנו דנים המון בחינוך הפורמלי ואנחנו מזניחים את החינוך הבלתי פורמלי.

חלאד אבו עסבה: מחקר שנעשה אצלנו סך הכול 5% מבני הנוער הערביים, בנים ובנות, משולבים בפעילות בלתי פורמלית של פעילות אחר בית הספר.

חלאד אבו עסבה: ואז באים ושואלים איך זה שיש לנו התנהגויות סיכון של סמים, של משקאות חריפים, של אלימות.

חלאד אבו עסבה: מישהו מטפל בבני הנוער האלה?

חלאד אבו עסבה: תנועות נוער?

חלאד אבו עסבה: טענתי אז ואני טוען היום שיש להקים וועדה שתבחן את הסוגיה של החינוך הבלתי פורמלי בתוך החינוך הערבי, אם זה מנהל חברה ונוער או כוועדה שהיא ועדה נפרדת.

חלאד אבו עסבה: תודה.

נאילה עוואד: נעילה עוואד מעמותת נשים נגד אלימות.

נאילה עוואד: אני כן רוצה להתייחס למצב של המורות שרוב המורות מתוך ה-8000 שמחפשים את העבודה יותר מ-50% הן מורות ערביות בזמן שכ-40% מהאקדמאיות הערביות מובטלות.

נאילה עוואד: 10365 נשים אקדמאיות מובטלות באותו זמן בדוח של מבקר המדינה והלמ"ס בחודש אוגוסט 2008 אמר שיהיה פיגור בתוך 5 שנים במחסור של עשרת אלפים מורים במגזר היהודי אז כל העניין של השיבוץ אני לא מסתפקת ב-300 משרות שאנשים ישובצו לבתי ספר לחינוך יהודי.

נאילה עוואד: צריך לחשוב על זה בצורה אחרת.

נאילה עוואד: וכן זה הפתרון בעניין של מחסור במשרות בחברה הערבית.

נאילה עוואד: כאן עולה העניין של הסבות מקצועיות.

נאילה עוואד: למה השרה לא יכולה להנחות את המועצה להשכלה גבוהה והאוניברסיטאות שיממנו את ההסבות המקצועיות וההכשרות המקצועיות במקום להשקיע בסמינרי המורים.

נאילה עוואד: אני לא אומרת שלא צריך להשקיע בסמינרי המורים אבל אפשר להקצות חלק מהתקציב שמה לעניין של הסבה מקצועית.

יולי תמיר: הסמינרים למורים הם בתת תקצוב.

יולי תמיר: אסור שניקח כסף משם.

יולי תמיר: ומשרד החינוך לא יכול להתעסק בהסבה מקצועית.

יולי תמיר: זה התמ"ת.

יולי תמיר: התמ"ת יודע את הבעיה.

יולי תמיר: אנחנו דיברנו לא פעם על זה.

נאילה עוואד: זה צריך להיות כתוכנית מערכתית.

נאילה עוואד: באשר למשרד החינוך.

נאילה עוואד: בשנת 47 רק 40 נשים היו מועסקות בתוך משרד החינוך.

נאילה עוואד: צריכה להיות העדפה מתקנת.

נאילה עוואד: העדפה מוכפלת לנשים הערביות ולא להסתפק במשרות מיועדות אלא להכפיל את המשרות של נשים ערביות.

נאילה עוואד: בעניין של צפיפות כיתות.

נאילה עוואד: על אף שאת הזכרת שבחינוך הדתי צפוף יותר מאשר במגזר הערבי אבל אני עדיין אומרת ש-15% ביחס לבתי ספר יהודים כאן אפשר להוסיף עוד משרות שאנשים יהיו משולבים במשרד החינוך, להרחיב את הכיתות ולהגדיל את מספר הכיתות בבתי ספר.

נאילה עוואד: אני מדברת גם על העניין של הקצאת תקנים ליועצות חינוכיות.

נאילה עוואד: על אף שהוזכר כאילו המנהלים לא רוצים, אבל אני יודעת שעדיין חסר תקנים, קלינאי תקשורת, ואם יש תקנים חסר אנשים שימלאו את התפקידים.

נאילה עוואד: מייצרים אותם בירדן ואחר כך הם באים לפה ואז לא נותנים להם שיעורי מקצוע.

נאילה עוואד: וגם הקשיים שהסטודנטים נתקלים בהם.

נאילה עוואד: עד היום אימא שלי אומרת הלוואי שהיית מורה ולא היית עובדת סוציאלית כי אני חוזרת הביתה מוקדם, אבל אני אומרת שזה עניין חברתי.

נאילה עוואד: אנחנו נטפל בו.

מישל גנטוס: אני גזבר עיריית סחנין ויועץ כלכלי במרכז תרבות מקומי.

מישל גנטוס: הבעיה מתחילה מתחילת קביעת תקציב המדינה, היעדים השונים כשהשלטון המקומי לקח על עצמו לממן 25% מפעילויות משרדי הממשלה השונים.

מישל גנטוס: אני כבר 30 שנה במערכת.

מישל גנטוס: הייתי לפני כמה שנים מחכה להקצבת משרד החינוך שהיה מעביר לרשויות על מנת לשלם דברים אחרים.

מישל גנטוס: היום אנחנו בשטח אנחנו בקושי לא יכולים לממן 75% מהתקציב של הפעילויות של משרד החינוך ו-25% שמטילים עלינו בתור רשות מקומית פשוט אי אפשר לתת כי אין.

מישל גנטוס: היום בתי הספר, נתחיל מהחשמל, שאין לנו לשלם, המגרשים, מעבדות, אינטרנט, כל הדברים האלה שבזמנו לא היה צורך בבית הספר היום הכול נופל על הרשות המקומית.

מישל גנטוס: כמה שתתקני במערכת המנהלית כל עוד בתשתית אין מי שיממן את ה-25% לא תגיעי להישגים שאת רוצה להגיע אליהם כי שיטת התקצוב במדינה היום לפחות לא מתאימה.

מישל גנטוס: צריך ללכת על תקצוב של 100% ממשרדי הממשלה כי אי אפשר לסמוך על השלטון המקומי.

אחמד טיבי: גברתי השרה לפני שאנחנו מסיימים יש כמה נקודות שחלקן נאמרו בחטף למשל נושא התקנים בבתי ספר כאשר מחלקים את התקנים לפי מספר תלמידים ולא לפי מספר כיתות, שעות תגבור בבתי ספר.

יולי תמיר: שעות תגבור יש דווקא הכי הרבה בבתי הספר הערביים.

אחמד טיבי: יש בתי ספר שאין בהם שעות תגבור.

אחמד טיבי: אני מכיר, אני מטייבה, בבית ספר עמאר חטאב אין שמה תגבור.

יולי תמיר: אני יכולה לבדוק מקומית אבל ארצית בגלל תוכנית החומש שעות התגבור במגזר הערבי יותר גדולות מאשר במגזר היהודי.

אחמד טיבי: רבותיי, עלתה הצעה בעבר והיא מועלית מדי פעם להפוך בתי ספר במגזר הערבי לחינוך אחרי הצהריים.

אחמד טיבי: כך פותרים מספר בעיות.

אחמד טיבי: מעסיקים יותר מורים, יותר תקנים, יצירה, אמנות, תחביבים וכדומה, והשאלה אם הנושא הזה נבדק.

אחמד טיבי: האם הוא קיים גם בסקטור היהודי, ניצול של בתי הספר גם במערכת אחרת שיהיה חלק ממערכת החינוך אבל היא מאפשרת הרחבת התקנים.

אחמד טיבי: כדאי לתת את הדעת על הנקודה הזאת.

יולי תמיר: חלק מההצעות בהחלט נבדוק אותן אם זה מינוי מנהלים אם זה הדברים שעלו כאן לגבי שילוב עובדים ותקנים יותר בכירים במטה של המשרד.

יולי תמיר: יש את 16 המשרות הפנויות עכשיו.

יולי תמיר: אנחנו בהחלט מתכוונים לבדוק.

יולי תמיר: אמרנו אגף הבחינות, החשבות, בגורמים הראויים לשלב נציגים של המגזר הערבי.

יולי תמיר: הבעיה שלנו כרגע היא לאו דווקא שעות.

יולי תמיר: היא לרדת לעומק של אופן ההוראה שלנו, להבין את זה בצורה יותר טובה.

יולי תמיר: העליתם פה שניכם את השאלה של החינוך הבלתי פורמלי.

יולי תמיר: זו בהחלט שאלה שצריך לבדוק אותה.

יולי תמיר: החינוך הבלתי פורמלי הוא באמת תלוי רשויות במידה רבה ונאמר פה רוב הרשויות הערביות הן חלשות מאוד.

יולי תמיר: זה מחזיר אותי לדבר שאמרתי בפתח דבריי.

יולי תמיר: גם התוכניות העתידיות שלנו צריכות להיות באיזשהו אופק תקציבי סביר.

יולי תמיר: אם אני אגיד עכשיו שמבטלים את השתתפות הרשויות, אנחנו מדברים על 2.5 מיליארד שקל, זה לא יקרה.

יולי תמיר: אנחנו צריכים לדבר על העניין הדיפרנציאלי, לבדוק אותו לעומק.

יולי תמיר: הוא ייתן מענה לפחות חלקי.

יולי תמיר: צריך באומץ להחליט שמי שיכול יכול ומי שלא יכול לא יכול.

יולי תמיר: עשינו את זה בהאזנה השנה.

יולי תמיר: הרבה יותר רשויות ערביות האזינו כי הורדנו את השתתפות של הרשות למינימום.

יולי תמיר: עשינו הפחתה בעניין.

יולי תמיר: ובהחלט נבדוק את הדברים.

אחמד טיבי: אנחנו מסיימים.

אחמד טיבי: תפקידה העיקרי של מערכת החינוך זה להעניק שוויון הזדמנויות ריאלי לאזרחיה כצעד ראשון בחיים.

אחמד טיבי: בעניין זה התוצר הסופי של מערכת החינוך הערבי אינו משביע רצון במיוחד לאור המדרג הסוציו-אקונומי הנמוך.

אחמד טיבי: משרד החינוך נדרש בעיקר, חבר הכנסת שנאן, להקדיש מאמץ יתר להעדפה מתקנת בחינוך הערבי.

אחמד טיבי: מעמד זה דורש בעיקר תוספת כוחות הוראה טובים בחינוך הערבי במיוחד לאור העובדה שהתלמיד הערבי נדרש ללמוד שתי שפות זרות בהשוואה לשפה זרה אחת במגזר היהודי.

אחמד טיבי: אני שב ומדגיש את מה שאמר ד"ר חאלד אבו עסדה לגבי הצורך לקלוט עובדים ערבים ברמות בכירות במיוחד באגפים שהוזכרו, מדען ראשי, מזכירות פדגוגית, מחלקת בחינות וכדומה.

אחמד טיבי: משרד החינוך חייב להיות בשונה ממשרדים אחרים מוביל בנושא קליטת ערבים.

אחמד טיבי: אנחנו מצפים דווקא ממך כמי שהשקפתה הולכת על פי הקו הזה ביתר שאת כהעדפה מתקנת משלשת יותר ממה שאת עושה.

אחמד טיבי: אני רוצה להודות לשרה על שהואילה להופיע בפני הוועדה.

אחמד טיבי: אנחנו בעוד מספר שבועות נפנה לשרה כדי לבקש דוח מפורט מספרי בעוד 3 חודשים שיוגש לוועדה על מצבת כוח האדם במשרד לרבות בנושא קליטת ערבים ברמה הפרטנית ביותר.

אחמד טיבי: תודה רבה לכולכם.

פיני קבלו: ערבים, מעסיקים 77.

פיני קבלו: חצי מהם ערבים.

פיני קבלו: בועדת כוח אדם מואסי.

פיני קבלו: במשרד הכלכלה יש 8 ערבים.

פיני קבלו: בחברה לאוטמציה 324 עובדים מהם 17 ערבים.

פיני קבלו: זה מגיע ל-5.5%.

אחמד טיבי: אני מבקש לקבל את כל מה שאמרת בכתב בצורה פרטנית.

אחמד טיבי: נא למסור את זה לדני.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: הישיבה נעולה.