ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 682, 2008-08-13 13:30

גלעד ארדן: שלום לכולם.

גלעד ארדן: אנחנו פותחים את הדיון בהצעת חוק היטלי סחר (אמצעי הגנה) (תיקון מס' 4).

גלעד ארדן: אנחנו קיימנו כבר 2 דיונים וכמעט הצלחנו לסיים את הצעת החוק.

גלעד ארדן: אני מקווה שהיום נעשה זאת.

גלעד ארדן: אישרנו עד סימן ו'3כא המוצע, עמוד 694 בכחול.

דבי מילשטיין: מקריאה את סעיף 3כא: "נקבעה בצו המטיל אמצעיה גנה תקופת תוקף העולה על שלוש שנים יבחן הממונה מחדש, במהלך תקופת תוקפו של הצו ולא יאוחר מהמועד שבו חלפה מחצית מהתקופה כאמור, אם יש להשאיר את הצו על כנו, לבטלו או להקל באמצעי ההגנה המוטל בו באמצעות הגדלת התדירות של הקלה ההדרגתית הקבועה בו, בהתאם להוראות סעיף 3טז וזאת בהתחשב בשיקולים אלה: (1) ההשפעה של אמצעי ההגנה על הענף היצרני המקומי; לענין זה רשאי הממונה לבחון, בין השאר, את הגורמים והמדדים בסעיף 3יא(א)(3); (2) ההתקדמות ביישומה של תכנית ההיערכות של הענף היצרני המקומי לשם הסתגלותו לתנאי תחרות עם הטובין המיובאים, אשר צורפה לבקשה לקיום בירור בהתאם לסעיף 3ג(ג).

דבי מילשטיין: " זה בעצם הסעיף שבאנגלית נקרא.

דבי מילשטיין: ..

דבי מילשטיין: פיקוח של הרשות לראות אם אולי יש מקום לקצר, להקל, לגבי הצו שבתוקף.

ניר ימין: זה רק לגבי צו שהוא מעל 3 שנים, נכון?

דבי מילשטיין: נכון.

דבי מילשטיין: אנחנו נגיע לסעיף הבא, שזה סעיף המדבר על הבקשה להארכת צו, ששם זה כבר משהו אחר.

דבי מילשטיין: שם הדגש הוא לראות אם צריכים להאריך את הצו.

דבי מילשטיין: כאן, הכוונה היא האם צריכים לקצר את הצו.

דבי מילשטיין: בגלל שזה ענין, כמו שדיברנו, על הסתגלות של ענף תעשייתי לתנאי תחרות, זה לא דבר שיכול לקרות בכמה חודשים.

דבי מילשטיין: לכן, 3 שנים זה בעצם הזמן הסביר כדי לראות אם משהו קרה, שיכול לגרום לקיצור.

דבי מילשטיין: 3 שנים נלקחו מסעיף 7(4) של הסכם הסבסוד.

דבי מילשטיין: בדקתי גם כל מיני חקיקות אחרות, כולל ארה"ב, ואכן 3 שנים מופיעות בכל החקיקות.

דובר: כשתוקף הצו מלכתחילה יכול להיות ל-4 שנים?

דובר: אחרי 3 שנים הוא יכול מיוזמתו לבחון מחדש.

דבי מילשטיין: נכון, כשהכוונה היא לראות אם הוא יכול לבטל או להקל.

דבי מילשטיין: בדרך כלל, הסיבה לעשות דבר כזה היא לראות אם יש שינוי נסיבות שמצדיק איזה שהוא שינוי בצו.

דובר: ב-32, לגבי בחינה מחדש של היטל היצף ומשווה, זה אחרי שנה.

דבי מילשטיין: נכון, כי זה משהו אחר.

דבי מילשטיין: שוב, אנחנו לא מדבלים על הסתגלות לתנאי תחרות.

דבי מילשטיין: הנסיבות שונות, ולכן גם המנגנון לבחינה מחדש שונה.

דובר: מה זה המדדים ב-3יד?

דבי מילשטיין: זה נושא של מכירות, רווחים, נתח שוק.

דבי מילשטיין: כל האלמנטים שמראים על נזק.

דובר: היקף הגידול, השפעה על הגידול - -

דבי מילשטיין: נכון.

גלעד ארדן: אני מאשר את סעיף 3כא.

גלעד ארדן: אדוני רוצה להשתתף בהצבעות?

יעקב ליצמן: אני לא בטוח.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת כהן התפטר והוא לא חבר כנסת.

יעקב ליצמן: עוד לא השביעו אמונים את הח"כ החדש, אז אני לא יודע מה קורה.

גלעד ארדן: אתה יכול להצביע אם אתה רוצה.

יעקב ליצמן: אז אני אסתכל על מה שאתה עושה.

גלעד ארדן: סעיף 3כא מאושר.

דבי מילשטיין: מקריאה את סעיף 3כב: (א) "מי שרשאי להגיש בקשה לפי הוראות סעיף 3ג(א) רשאי להגיש לממונה בקשה מנומקת, בכתב, להאריך את תוקפו של צו המטיל אמצעי הגנה בשל כך שפקיעת הצו עלולה להביא להמשכם או להישנותם של גידול ביבוא ושל נזק חמור לענף היצרני המקומי.

דבי מילשטיין: (ב) בקשה להארכת תוקפו של צו כאמור בסעיף קטן (א) תוגש לממונה שישה חודשים לפחות לפני מועד פקיעתו של הצו, ולענין צו שתקופת תוקפו אינה עולה על שנתיים – שלושה חודשים לפחות לפני מועד פקיעתו; לבקשה יצורף מידע בדבר ההתקדמות בישומה של תכנית ההיערכות כאמור בסעיף 3ג(ג).

דבי מילשטיין: (ג) הוגשה בקשה לממונה לפי סעיף זה, יעמוד הצו המטיל את אמצעי ההגנה בתוקפו עד לקבלת החלטה בידי השר לפי הוראות סעיף 3כד.

דבי מילשטיין: " אז כפי שאמרתי קודם, הסעיף הזה בא כדי לבחון אם יש צורך להאריך את הצו.

דבי מילשטיין: מי שרשאי להגיש בקשה כזאת הוא מי שמלכתחילה היתה לו זכות להגיש את התלונה.

ניר ימין: אחר כך נגיע עד איזה פרק זמן מקסימאלי אפשר להאריך, של 8 שנים אם אינני טועה.

דבי מילשטיין: כן, 8 שנים זה המקסימום לפי ההסכם.

דבי מילשטיין: לאחר מכן אי אפשר להאריך.

גלעד ארדן: יש הערות לגבי סעיף 3כב?

גלעד ארדן: לא.

גלעד ארדן: אני מאשר את סעיף 3כב.

דבי מילשטיין: מקריאה את סעיף 3כג: "(א) הוגשה בקשה להארכת תוקפו של צו המטיל אמצעי הגנה לפי סעיף 3כב יחליט הממונה, בתוך 21 ימים מיום הגשת הבקשה, אם יש לכאורה יסוד לבקשה.

דבי מילשטיין: (ב) החליט הממונה לפי הוראות סעיף קטן (א) כי אין לכאורה יסוד לבקשה יודיע על כך, בכתב, למבקש, בצירוף נימוקיו.

דבי מילשטיין: (ג) החליט הממונה לפי הוראות סעיף קטן (א) כי יש לכאורה יסוד לבקשה, יחולו הוראות אלה: (1) הממונה יודיע על כך, בכתב, בתוך חמישה ימים מיום החלטתו, למבקש, לצד מעורב, לכל צד מעוניין שצוין בבקשה ולרשות מוסמכת במדינת היצוא של הטובין המיובאים, והעתק מהבקשה ומהחלטת הממונה יצורף להודעה; הממונה רשאי לפרסם הודעה כאמור בסעיף 3ה(ד) הכוללת הזמנה לצד מעוניין שלא צוין בבקשה לפנות לממונה, בתוך שבעה ימים מיום הפרסום, בבקשה לקבל בדרך ובמועד שקבע השר, העתק מהבקשה והמחלטת הממונה; (2) מי שקיבל, לפי הוראות פסקה (1), העתק מהבקשה ומהחלטת הממונה, רשאי להגיש את תגובתו, בכתב, לבקשה, בתוך 30 ימים מיום שהומצא לו ההעתק כאמור; (3) הממונה יבדוק את הבקשה ויעביר לשר את ממצאיו, מסקנותיו והמלצותיו המנומקות בתוך 155 ימים מיום החלטתו כאמור בסעיף קטן זה.

דבי מילשטיין: " עכשיו נעשית בדיקה אם יש בסיס לפתוח בדברים ובעצם, מיני חקירה כדי להגיע למסקנה אם יש מקום להאריך או לא את הצו.

ניר ימין: יש בסעיף קטן (ג) מגבלת זמן, אם הוא מחליט שיש לכאורה יסוד לבקשה, הוא צריך להודיע לו בכתב תוך 5 ימים.

ניר ימין: אבל אם הוא מחליט שאין לכאורה יסוד לבקשה לפי סעיף קטן (ב), אין מגבלת זמן ממועד ההחלטה ועד למתן התשובה בכתב.

ניר ימין: לא צריך לקבוע כאן שגם בתוך 5 ימים ממועד החלטתו של הממונה או משהו בדומה לזה?

ניר ימין: מחר הוא יכול להחליט שאין יסוד לבקשה ולהשיב לו אחרי חצי שנה.

דבי מילשטיין: אני בודקת בקווים הרגילים של המשפט המינהלי.

דוברת: הוא לא יכול להשיב לו אחרי חצי שנה, כמו שבענין אחר הוא לא יכול להשיב לו אחרי חצי שנה.

ניר ימין: אבל בכל זאת קבעתם שאם יש יסוד לבקשה אז יהיה תוך 5 ימים.

ניר ימין: אז למה אם יש יסוד הוא צריך להשיב לו בפרק זמן שקבוע בחקיקה ואם אין - -

דבי מילשטיין: כי בעצם יש כאן את לוח הזמנים שצריך לרוץ.

דבי מילשטיין: לא יכול להיות שהוא ייקח חודשיים שלושה כדי להחליט אם לפתוח בחקירה, כי אנחנו מדברים על הארכת צו.

דבי מילשטיין: בינתיים הצו בתוקף ולא יכול להיות שלא תהיה איזו שהיא מגבלה.

דבי מילשטיין: לכן, חשוב הפוזיטיבי.

דבי מילשטיין: אם יש יסוד לכאורה ויש סיכוי שיוארך הצו, מאוד חשוב שהוא יודיע ויתחיל את המספור של - -

ניר ימין: את לא חושבת שצריך פרק זמן מסוים שממועד ההחלטה ועד התשובה למבקש, הממונה יצטרך להשיב?

ניר ימין: הממונה החליט שאין יסוד לבקשה - -

איתן טפר: בסעיף 26א של החוק, לגבי חקירת היצף, נאמר שאם יחליט הממונה שלא לפתוח בחקירה, הוא צריך להודיע על כך למתלונן בצירוף הנימוקים, כשאין את המועד.

איתן טפר: לעומת זאת, 26ב אומר שאם הוא מחליט לפתוח בחקירה, אז פה נאמרים המועדים.

איתן טפר: הוא צריך תוך 5 ימים להודיע למתלוננים, לצדדים וכולי.

ניר ימין: יש איזו שהיא פעולה של מבקש שסירבו לפתוח בחקירה לבקשתו והוא יכול לנקוט בה?

ניר ימין: יש משמעות לסירוב הזה מבחינה אופרטיבית?

ניר ימין: הוא יכול לעשות עוד משהו?

איתן טפר: לערער?

ניר ימין: לערער או לנקוט באיזו שהיא פעולה לבקשה נוספת?

דבי מילשטיין: הדבר היחיד זה כמו כל החלטה מינהלית אחרת, אבל מעבר לזה...

איתן טפר: מה שכן, הוא יכול להגיש את הבקשה שוב, זה לא מונע ממנו.

ניר ימין: אין "תקופת צינון" שהוא חייב לחכות.

איתן טפר: לא, וגם אפשר להגיש תמיד את אותה בקשה.

ניר ימין: בסעיף 3כג המוצע, בסעיף קטן (ג)(1), בתוך שבעה ימים, ולמיטב זכרוני ממועד הפרסום.

ניר ימין: תיקנו בסעיף קודם שנגע לשבעה ימי עבודה וגם פה צריך לתקן את זה לשבעה ימי עבודה.

דבי מילשטיין: כדאי להזכיר שהקראתי את זה בלי המילה "במיוחד" בסעיף 3כב(א), אבל היו כמה מקומות שצריכים להשמיט.

ניר ימין: נכון.

איתן טפר: כדאי לקבל על כך החלטה עקרונית כי - -

ניר ימין: הוועדה קיבלה החלטה עקרונית בישיבה הקודמת.

דבי מילשטיין: אני מוסיפה "שבעה ימי עבודה".

גלעד ארדן: אני מאשר את סעיף 3כג בנוסח שהוקרא, ובתיקון וההבהרה שקיבלנו.

גלעד ארדן: סעיף 3כד, בבקשה.

דבי מילשטיין: מקריאה את סעיף 3כד: "(א) השר יחליט, בתוך 15 ימים מיום שנמסרו לו ממצאי הממונה, מסקנותיו והמלצותיו לפי סעיף 3כג(ג)(3), בהתחשב בשיקולים האמורים בסעיף 3יג(א) אם להשאיר את הצו המטיל אמצעי הגנה על כנו, להקל באמצעי ההגנה המוטל בו, לבטלו או להאריך את תוקפו בתקופה נוספת, ובלבד שסך כל תקופת תוקפו של הצו לא יעלה על שמונה שנים; החליט השר להאריך את תוקפו של הצו, יחולו לענין תקופת ההארכה הוראות סעיפים 3טו ו-3יט.

דבי מילשטיין: (ב) הודעה על החלטת השר לפי סעיף קטן (א) תימסר, בתוך חמישה ימים מיום קבלתה, לרשות מוסמכת במדינת היצוא של הטובין המיובאים, למבקש ולצד מעורב, בצירוף ממצאי הממונה, מסקנותיו והמלצותיו.

דבי מילשטיין: "

גלעד ארדן: יש שאלות או הערות?

גלעד ארדן: אני מאשר את סעיף 3כד.

דבי מילשטיין: מקריאה את סעיף 3כה: "הסמכויות הנתונות לממונה לפי הוראות פרק זה, לרבות לענין הטלת ערובה זמנית, יהיו נתונות לו גם לגבי הליך של בחינה מחדש ולגבי טיפול בבקשות להארכת צו לפי סימן זה.

דבי מילשטיין: "

גלעד ארדן: שאלות?

אברהם מיכאלי: איזו ערובה מטילים?

דבי מילשטיין: ערובה זמנית, בדרך כלל, בצורה של ערובה בנקאית.

דבי מילשטיין: לפי ההסכם הבינלאומי אפשר להתיר היתר זמני.

דבי מילשטיין: אז אנחנו החלטנו שבמקום להעלות את המכס באופן זמני ואח"כ נצטרך להוריד את זה, מצאנו לנכון דרך יותר פשוטה כדי שאם נצטרך להחזיר את זה, נקבע מראש שזה תמיד יהיה בצורה של ערובה זמנית, ערובה בנקאית.

דבי מילשטיין: זו אותה ערובה בפרקים אחרים של החוק, המתייחסים להיצף ולהיטל היצף.

ניר ימין: גובה הערובה, תזכירי, זה לפי שיעור הנזק הנצפה?

דבי מילשטיין: לפי שיעור ההיטל המשוער.

גלעד ארדן: אני מאשר את סעיף 3כה.

דבי מילשטיין: מקריאה: "סימן ז': הוראות שונות.

דבי מילשטיין: 3כו.

דבי מילשטיין: הוראות סעיפים 32לד עד 32לז יחולו, בשינויים המחויבים, לענין סמכויות הממונה, הליכים והודעות לפי פרק זה.

דבי מילשטיין: " בקיצור – סעיף 32 לד מדבר על זה שחייבים לבסס - -

גלעד ארדן: לא צריכים לחזור על כל הסמכויות שלו.

גלעד ארדן: מה החשיבות, למה מחילים את זה על - -

דבי מילשטיין: יש 4 עקרונות שצריכים לחול, בין אם זה היטל היצף ובין אם זה היטל הגנה.

דבי מילשטיין: מדובר כמו על עזרה שצריכים לתת לחברה קטנה בנושא של הגשת הבקשה.

דבי מילשטיין: אנחנו רואים לנכון שגם אם זה היטל ביטחה, צריכים את אותו דבר.

דבי מילשטיין: מדובר על החזקה לגבי דואר רשום, שזה יתקבל תוך איקס זמן, אז אין סיבה שזה לא יחול גם על היטל הביטחה.

דבי מילשטיין: אם מדובר על אי עיכוב הליכי מכס, גם אין סיבה להבחין בין היצף לביטחה.

ניר ימין: אפשר להשאיר את זה בשינויים המחויבים ולא צריך להגיד כמו שהיה לפני כן, שיקראו צד מעונין כמבקש או מה שהיה - -

דבי מילשטיין: כתוב: בשינויים המחויבים.

ניר ימין: גם קודם כתבנו "בשינויים המחויבים" ובכל זאת, לענין עניינים מסוימים הדגשנו את השינוי.

ניר ימין: לא צריך לכתוב במקום "צד מעונין" "צד מעורב"?

דבי מילשטיין: לדעתי, הסעיפים האלה הם סעיפים כלליים שאין סיכוי שמישהו יכול להטעות.

דוברת: אם אני לא טועה, הורדנו את התיקון של צד מעורב כי אמרנו שזה נכנס בשינויים המחויבים והשארנו רק תיקונים שהיו יותר ארוכים ומהותיים, שפה לא מתעוררים, אז אני לא חושבת שצריך לתקן.

גלעד ארדן: תמשיכי לקרוא ברצף ואחר כך נצביע על הכל.

דבי מילשטיין: 3כז: "הוראות פרק זה יחולו נוסף על האמור בכל דין.

דבי מילשטיין: " שזה בעצם סעיף של שמירת דינים.

ניר ימין: איזה הוראות נוספות חשבתם שהחוק הזה יכול לסתור וחשוב לכם לשמור עליהם?

דבי מילשטיין: אולי יש משהו בפקודת המכס, לדוגמה.

דבי מילשטיין: לא חשבנו על משהו ספציפי רק שלא רצינו לפגוע ולגרום לזעזועים במערכת התחיקתית.

גלעד ארדן: אני מאשר את סעיפים 3כו ו-3כז, כפי שהקראת והסברת.

דבי מילשטיין: מקריאה: "6.

דבי מילשטיין: בסעיף 44 לחוק העיקרי, במקום "או המגיש" יבוא "המגיש" ובסופו יבוא "או המגיש בקשה לפי סימנים ב' או ו' בפרק ב'2".

דבי מילשטיין: הנושא כאן הוא נושא האגרות, שצריך לחול גם על הפרק הזה של החוק.

דבי מילשטיין: זה תיקון טכני.

ניר ימין: כלומר, שזה יחול גם על פרק ב2.

דבי מילשטיין: נכון.

ניר ימין: גם סעיף 45 זה תיקון טכני, נכון?

דבי מילשטיין: כן.

דבי מילשטיין: "בסעיף 45 לחוק העיקרי, אחרי "היטל בטחה" יבוא "היטל הגנה".

דבי מילשטיין: " זה בנושא של מועד תשלום.

דבי מילשטיין: "8.

דבי מילשטיין: בסעיף 52(א) לחוק העיקרי, בפסקה 2, במקום "שאלון או תחשיב לפי סעיף 32" יבוא "תשובה לשאלון לפי סעיף 32 או לפי הסעיף האמור כפי שהוא מוחל בסעיף 3ט".

דבי מילשטיין: 9.

דבי מילשטיין: בסעיף 63(ג) לחוק העיקרי, במקום "פרק ג" יבוא "פרקים ב'2 או ג'" ובסופו יבוא "נקבעו באמנה כאמור הוראות מיוחדות לענין נקיטת אמצעי הגנה לגבי יבוא של טובין ממדינה מסוימת, רשאי השר לקבוע בתקנות לביצוע הוראות פרק ב'2 כי הוראות אותו פרק יחולו לגבי יבוא של טובין מאותה מדינה, בשינויים הנובעים מהוראות האמנה.

דבי מילשטיין: "

ניר ימין: את יכולה להסביר את סעיפים 8 ו-9 בבקשה?

דבי מילשטיין: אני אתחיל מסעיף 9, כי 8 זה בעצם טכני, זה רוצה להחיל את העבירות של מידע כוזב גם על מי שמשקר לגבי שאלונים שהוא ענה לפי פרק זה.

דבי מילשטיין: סעיף 9 מדבר על כך, וזה גם מוסבר בדברי ההסבר, שאנחנו יודעים ששאבנו את החקיקה הזאת מהסכם ה-WTO, וזה צריך לחול על כל המדינות החברות ב-WTO.

דבי מילשטיין: מה שקורה זה שכשמדינה מצטרפת ל-WTO, וזה קרה במקרה של סין, היא הצטרפה בתנאים של הוראת מעבר כאלה, ונתנו הזדמנות למדינות האחרות להתנהג ביבוא מסין בנושא של אמצעי הגנה קצת שונה מכל מדינה אחרת.

דבי מילשטיין: רצינו לשמור את האופציה גם אצלנו, שהשינוי הזה יתבטא גם בהליכים על פי החוק הזה.

גלעד ארדן: יש עוד שאלות?

גלעד ארדן: לא.

דבי מילשטיין: "10.

דבי מילשטיין: (א) תחילתו של חוק זה 30 ימים מיום פרסומו (בסעיף זה – יום התחילה).

דבי מילשטיין: (ב) הוראות סעיף 2(א)(3) לחוק העיקרי כנוסחו ערך יום התחילה ימשיכו לחול לגבי הליכים שהחלו לפי אותו סעיף לפני יום התחילה.

דבי מילשטיין: " יש לציין שאין חקירות כאלה תלויות ועומדות - -

ניר ימין: מה זה 2(א)(3)?

ניר ימין: הגנה על יצוא מקומי מפני נזק ממשי?

דבי מילשטיין: כן, זה בעצם הסעיף שאנחנו מחליפים אותו עם כל המנגנון של היטל הגנה.

ניר ימין: 30 ימים מיום הפרסום זה פרק זמן מספיק כדי להיערך ליישום של החוק הזה?

ניר ימין: זה לא משהו שנמצאים פה הנציגים שאמורים ליישם אותו.

גלעד ארדן: לא, קבעו כבר כללים לגבי איך קובעים שיש סכנה על איזה ענף משקי?

גלעד ארדן: הכללים ברורים בענין הזה?

ראובן פסח: למעשה, ביצענו כבר חקירות דומות רק שבמקרים האחרים העלינו את תעריף המכס במקום לקבוע היטל בטחה.

גלעד ארדן: כידוע לאדוני, ה-30 האלה בפועל יהיו 90 במקרה הטוב מהיום.

דבי מילשטיין: אנחנו כבר עכשיו נערך.

דובר: למה?

גלעד ארדן: כי לא נראה לי שהכנסת תאשר את זה בקרוב.

דובר: אנחנו ערוכים ממחר להפעיל אותה.

גלעד ארדן: אם כך, הוועדה מאשרת את סעיפים 6,7,8,9 ו-10 בנוסח שהקריאה והסבירה עורכת הדין מילשטיין, ובזאת סיימנו להצביע ולהכין את כל הצעת החוק לקריאה השנייה והשלישית, והיא אושרה במלואה.

גלעד ארדן: תודה רבה.

גלעד ארדן: הישיבה נעולה.