ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 678, 2008-08-13 08:45

גלעד ארדן: בוקר טוב.

גלעד ארדן: אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה.

גלעד ארדן: על סדר-היום תקנות להסדרת תוצרת אורגנית (תוצרת אורגנית צמחית – ייצורה ומכירתה), התשס"ח-2008.

גלעד ארדן: קיימנו דיון ביום ה-4 באוגוסט, אישרנו את הסעיפים עד פרק ז', תקנה 24.

גלעד ארדן: אני מקווה שנצליח היום להשלים את התקנות.

גלעד ארדן: הגענו לכמה הסכמות, שלטעמי לפחות העיקרית שבהן היא שמשרד החקלאות יתמוך בהצעת חוק – ייתכן שהוא יגיש ואני בכל מקרה אניח אותה מייד בתום הפגרה, ואם תספיקו ותרצו, גם אשמח – שתאסור על מכירת תוצרת שמסומנת כאורגנית בישראל, שלא עברה את התהליכים שאנחנו מעגנים כאן בתקנות.

גלעד ארדן: אני מקווה שמשרד החקלאות ימליץ לי מה רמת הענישה שהוא מציע או מוכן לקבל על הפרה כזאת של החוק.

גלעד ארדן: דיברתי עם שר החקלאות על העניין הזה, והוא רואה את זה בחיוב.

עו"ד מיכל סגן-כהן: עשינו התאמות בתקנות.

עו"ד מיכל סגן-כהן: קודם זה היה תוצרת צמחית, ובינתיים הרי שונה החוק.

עו"ד מיכל סגן-כהן: היום בחוק יש מונח שקוראים לו תוצרת אורגנית מן הצומח.

עו"ד מיכל סגן-כהן: על כן לאורך התקנות אנחנו התאמנו את המלל, שיהיה מתאים לניסוחים בחוק.

עו"ד ניר ימין: את זה אמרנו בישיבה הקודמת, שבגלל שיכולות להיווצר אי התאמות צריך לעשות התאמה לכל האורך.

גלעד ארדן: האם זה נכון שנתח השוק של האורגני הוא כל כך קטן, כמו שראיתי בפרסומים השבוע?

ד"ר אורנית רז: אלה נתונים שלנו, וזה פחות מ-1%.

ד"ר אורנית רז: אבל זה פחות או יותר מה שקורה בעולם.

ד"ר אורנית רז: בפעם שעברה אמרת, ואני רוצה להדגיש את זה, שאנחנו מבקשים שייעשה מאמץ עילאי גם לגמור את התקנות של בעלי החיים והתוצרת המעובדת שקשורה לבעלי-חיים.

גלעד ארדן: לכן דחינו את הכניסה לתוקף למארס 2009.

חגי רבן: אם תעביר את הצעת החוק שלך ועוד לא יהיו תקנות לבעלי-חיים, אז יהיה פה מגזר שלם שיהיה מחוץ לחוק.

גלעד ארדן: אנחנו מדברים על חוק שעוד לא נולד, ביצה אורגנית שעוד לא נולדה.

גלעד ארדן: אבל אם הוא יהיה בשלבים מתקדמים, נראה אם יש צורך להחריג.

גלעד ארדן: פרק ז', בבקשה.

עו"ד ניר ימין: האם אפשר להסביר קצת על שיטות ההדברה, שהן לא מובנות מאליהן, כגון חיטוי באמצעות קיטור, חיטוי סולארי?

פנינה אורן-שנידור: כדי לבער את הקרקע ולחטא אותה טרם שימוש, יש חיטויים שחקלאות אורגנית מאפשרת, כמו יריעות פלסטיק שמגבירות את החום, ותוך כדי זה יש טיפול בכל הנגעים שיכולים להיות.

פנינה אורן-שנידור: זאת הכוונה לקיטור או לחיטוי סולארי.

פנינה אורן-שנידור: שימוש בשיטות אור וקול – יש אור וקול לשינוי או להדברה.

פנינה אורן-שנידור: קציר וחיפוי הם לקצור עשבים רעים וחיפוי של הקרקע במידת האפשר למידת הצתה של עשבייה רעה.

פנינה אורן-שנידור: רק אם כל האמצעים האלה לא עוזרים, משתמשים בתכשירים שאושרו על-פי תקנות התכשירים, שאישרנו אותם בשבוע שעבר.

פנינה אורן-שנידור: ההעדפה הראשונית היא להתחיל בשיטות טבעיות, ורק אם זה לא עובד משתמשים בתכשירים כימיים המותרים לחקלאות אורגנית.

עו"ד ניר ימין: אבל תקנה 27 אומרת רק אם קיימת סכנה מיידית ומוחשית.

פנינה אורן-שנידור: זאת המשמעות שזה לא עובד.

פנינה אורן-שנידור: אם זה לא עזר, אז אתה משתמש ב-27.

חגי רבן: כמי שגידל גידולים אורגניים במשך 10 שנים ויותר, בסך הכול מכלול השיטות שמוצע פה בסעיף 26 הוא טוב, הוא בסדר גמור, הוא נותן מענה למכלול השיטות והאמצעים שאפשר להשתמש בהם בחקלאות האורגנית.

חגי רבן: יש קצת בעיה עם הניסוח בסעיף 27, "אם קיימת סכנה מיידית ומוחשית".

חגי רבן: אני חושב שהיה יותר נכון לנסח פה ניסוח שאומר, אם האמצעים הללו שמוזכרים בסעיף 26 אינם מספקים, אז ייבחן שימוש בתכשירים.

חגי רבן: כי את פה מחייבת את גוף הבקרה לבדוק או את החקלאי להוכיח שהיתה קיימת סכנה מיידית ומוחשית, ולפעמים בחקלאות האורגנית אנחנו מטפלים לא כי קיימת סכנה מיידית, אלא בכדי לעזור לנו ליצור את האיזון שאנחנו רוצים להגיע אליו בשדה ולמנוע פגעים עתידיים.

פנינה אורן-שנידור: הניסוח הזה הוא ניסוח מקובל בכל הסטנדרטים האורגניים.

פנינה אורן-שנידור: מאחר שהסטנדרט שלנו אקוויוולנט לסטנדרט האירופי, הניסוחים באים משם.

פנינה אורן-שנידור: אנחנו רוצים להיצמד לניסוח הזה, אני חושבת שהוא נכון, במיוחד שהסטנדרט שלנו מוכר כשווה ערך לאיחוד האירופי.

עו"ד ניר ימין: בכל זאת צריך לתת תשובה עניינית למה שחגי אומר, כי הוא אומר שיש כל רשימת הטיפולים האלה שאפשר לעשות בתקנה 26, שרק הם מותרים, ואחר כך בתקנה 27 אומרים שלמרות מה שאמרנו בתקנה 26, אתה יכול לעשות גם שימוש בתכשירים, אבל רק אם קיימת סכנה מיידית ומוחשית.

עו"ד ניר ימין: השאלה מה קורה בסיטואציה שבה עשינו שימוש בכל האמצעים שמופיעים בסעיף 26, אין סכנה מיידית לתוצרת האורגנית, אין סכנה מוחשית שאני רואה שהיא הולכת להיהרס כליל, אבל עדיין השאלה היא אם אני יכול להשתמש בתכשירים לפי תקנה 27.

עו"ד מיכל סגן-כהן: לא נאמר שהיא הולכת להיהרס כליל.

עו"ד מיכל סגן-כהן: סכנה מיידית משמעותה שאי-אפשר יהיה לעשות שימוש בתוצרת.

עו"ד מיכל סגן-כהן: מה שנאמר פה קודם זה נקיטת אמצעי מנע.

עו"ד מיכל סגן-כהן: לפני שזה יתפתח לדבר כזה, אני רוצה כבר לעשות אמצעי מנע.

עו"ד מיכל סגן-כהן: אומרת פנינה שלא זה מה שמקובל בסטנדרט האירופי, שאנחנו מתיישרים לפיו.

עו"ד מיכל סגן-כהן: הסטנדרט הזה אומר להשתמש בכל אלה, ואם כל אלה לא עזרו והחקלאי רואה שהוא לא יוכל להתגבר על הבעיה, אז מותר לו לנקוט בצעדים האלה.

עו"ד מיכל סגן-כהן: זה הבדל מהותי לעומת מה שהוזכר פה כרגע, למנוע את הרע בטרם יארע.

עו"ד מיכל סגן-כהן: בטיפול מונע פתחת את הכול.

חגי רבן: גבירותיי הנכבדות, אתן טועות.

עו"ד מיכל סגן-כהן: יש גורם מקצועי במשרד שמופקד על זה.

עו"ד מיכל סגן-כהן: גם המחוקק הסמיך אותו להתאים לתקנים בסטנדרט האירופי.

עו"ד מיכל סגן-כהן: אני חושבת שעל-מנת להרחיב, כמו שמבקשים פה, צריך שיהיה דברים ממשיים.

עו"ד מיכל סגן-כהן: אני מציעה ללכת עם התקנות בדרך שהן כרגע כתובות, והיה ונראה שיש דברים ממשיים שמצריכים את שינוי התקנות, יבוא הזמן ונתקן אותם.

עו"ד מיכל סגן-כהן: אנחנו יוצאים עם התקנות, נראה חיים עם התקנות, נראה מה מתקדם בעולם.

פנינה אורן-שנידור: אנחנו חיים עם אותם כללים כרגע לייצוא לאירופה, וזה עובד.

פנינה אורן-שנידור: מ-1998 אנחנו מוכרים כאקוויוולנט לאיחוד האירופי, והסטנדרט הזה עובד נכון להיום בייצוא.

פנינה אורן-שנידור: אני לא רואה סיבה למה שהוא לא יעבוד גם בשוק האורגני.

ד"ר אורנית רז: אני חושבת שההערה נכונה, אבל אפשר לחיות עם זה.

גלעד ארדן: בכל מקרה, לא צריך חקיקה בשלוש קריאות בעניין הזה.

גלעד ארדן: אם המשרד ישתכנע או אם אנחנו בהמשך נשתכנע, ניזום את השינוי הזה.

גלעד ארדן: אני מאשר את פרק ז' סעיפים 25-27.

גלעד ארדן: מה זה הפרדה ברורה, שמופיעה בסעיף 29(א)(2)?

גלעד ארדן: במשק רגיל הגדרנו את המטרים בין החלקות וכו'.

גלעד ארדן: פה, במשק מעורב, שיש חשש יותר גדול, מה זו הפרדה ברורה?

פנינה אורן-שנידור: הוא חייב לעמוד בהפרדה שקבענו במרחקים הכלליים.

פנינה אורן-שנידור: דבר נוסף, הכוונה היא שגוף הבקרה, מעבר לזה שהוא עושה פיקוח והוא יודע איפה נמצאות החלקות האורגניות, הוא חייב לדעת גם איפה נמצאות החלקות הקונבנציונאליות.

גלעד ארדן: מה זה הפרדה ברורה, מעבר למה שקיים היום?

פנינה אורן-שנידור: הכוונה היא למרחקים ושילוט.

לאה ורון: איך יודעים שההפרדה פה מתייחסת למה שדובר בתחילה, על ההפרדה של המטרים, בפרק ג' פסקה 7?

עו"ד מיכל סגן-כהן: תחילת התקנות שרירה וקיימת.

עו"ד מיכל סגן-כהן: מה שקורה, שבדרך כלל מדובר על משק אורגני שהוא כולו משק אורגני.

עו"ד מיכל סגן-כהן: פה אנחנו מדברים על מקרה מיוחד, נניח שזה קיבוץ שיש לו חלקות אורגניות וחלקות שאינן אורגניות.

עו"ד מיכל סגן-כהן: אז ראשית חל הכלל שישנו שם.

עו"ד מיכל סגן-כהן: שנית, אנחנו אומרים שבמקרים מיוחדים אנחנו מרשים לעשות גידול לא משולב אלא באותו מקום, כך שבעלים של אותו אתר יכול לגדל גם את זה וגם את זה, אבל אנחנו רוצים שהוא יעשה הפרדה ברורה.

פנינה אורן-שנידור: הסעיף הזה בא בתנאי תשתית.

פנינה אורן-שנידור: מה שהיה מחויב שם, ברור מאליו שהוא מחויב גם בפרק הזה.

פנינה אורן-שנידור: אנחנו רק מוסיפים תנאים נוספים.

עו"ד ניר ימין: כתוב בכותרת השוליים, תנאים נוספים.

עו"ד ניר ימין: השאלה היא אם לא צריך לכתוב "אלא אם כן מתקיימים, נוסף על התנאים האמורים בפרק ג', גם התנאים האלה".

עו"ד מיכל סגן-כהן: אין בעיה להוסיף את זה.

גלעד ארדן: אני מאשר את פרק ח', תקנות 28-29.

גלעד ארדן: אם נתחבר לטענות שעוד יעלו כאן עוד מעט בפרק הבא אחרי הבא, מה זה אומר "לא יאחסן אדם במקום שבו מאוחסנת תוצרת אורגנית"?

גלעד ארדן: בחנות מאוחסנת תוצרת אורגנית.

פנינה אורן-שנידור: צריך להיות חדר נפרד, מקום נפרד.

עו"ד מיכל סגן-כהן: גם כשנגיע למה שנגיע עוד מעט, מדובר בהפרדה.

עו"ד מיכל סגן-כהן: יש דלת שעוברים מהמקום הזה למקום האחר.

גלעד ארדן: זה לא מדויק, כי כרגע לפי התקנות לגבי מכירה, אם אתה מוכר בתפזורת, אתה יכול למכור רק אורגני בתפזורת.

עו"ד מיכל סגן-כהן: בבוקר החלפנו פה דעות בינינו.

גלעד ארדן: אני מקווה שלא התפשרתם על משהו לפני ששמעתם את עמדתי.

עו"ד מיכל סגן-כהן: העלינו רעיונות מה מקובל על שני הצדדים, על המתקין ועל המשתמשים.

גלעד ארדן: יש פה שלושה צדדים, כי אני גם רואה את עצמי כצד.

עו"ד מיכל סגן-כהן: לכן הזכרתי גם את המתקין וגם את המשתמשים.

גלעד ארדן: השאלה היא מה זה מקום.

גלעד ארדן: האם חנות היא מקום?

פנינה אורן-שנידור: מקום זה יכול להיות מקרר, חדר בחנות, חדר אחסון.

גלעד ארדן: זאת אומרת, אם חנות מוכרת גם אורגני וגם לא אורגני, היא צריכה שני מחסנים עם הפרדה, עם דלת ביניהם?

פנינה אורן-שנידור: שני מקררים, שני מחסנים.

גלעד ארדן: זה אומר שאם יש תוצרת אורגנית במקרר במחסן, צריך להיות מחסן נפרד עם מקרר נפרד.

פנינה אורן-שנידור: לא.

פנינה אורן-שנידור: בדרך כלל מדובר בחדר קירור גדול, במרכזים הלוגיסטיים בחנויות.

גלעד ארדן: אז לשיטתכם מקרר הוא מקום.

פנינה אורן-שנידור: נכון.

גלעד ארדן: אולי מדף במקרר זה מקום?

פנינה אורן-שנידור: לא.

גלעד ארדן: למה לא?

גלעד ארדן: את רוצה לצמצם להם את חופש העיסוק, לחייב אותם לרכוש עוד מקרר.

גלעד ארדן: איך הם מבינים מפה שמקום זה מקרר נפרד?

גלעד ארדן: זה ניסוח מאוד שטחי, מאוד עמום.

גלעד ארדן: אולי מדף בתוך המקרר?

גלעד ארדן: אולי במדף עצמו, מספיק שיהיה חוצץ?

עו"ד מיכל סגן-כהן: אין לי פה כרגע את מילון אבן-שושן, אבל בלשון העם ברור מהו מקום.

גלעד ארדן: בלשון העם מקום הוא מקום אחר.

גלעד ארדן: מבחינתי זה חדר נפרד.

עו"ד מיכל סגן-כהן: התקנות האלה הן נוהל אורגני, שלפיו יעבדו גופי הבקרה ויעבדו היצרנים.

גלעד ארדן: אני מסכים.

גלעד ארדן: אבל כאשר תבואו לדרוש דרישות שהן פוגעות בזכות קניינם של אנשים, הם ירצו לראות במפורש שדברים נאמרו, שהתקנות הוצאו מכוח חקיקה ראשית ונאמר בהן שאשפר לחייב אדם לעשות כך או אחרת.

גלעד ארדן: מפה לא ברור מה הדרישה.

עו"ד מיכל סגן-כהן: אני חוששת שכרגע קשה להגדיר, כיוון שמקומות האחסון יכולים להיות הרבה מאוד מקומות.

עו"ד מיכל סגן-כהן: אם נתחיל עכשיו לפרוט את זה לפרטים, יהיה קושי גדול מאוד.

גלעד ארדן: אבל גם העיקרון לא ברור.

גלעד ארדן: זה לא עניין של לפרוט לפרטים.

גלעד ארדן: כאשר העברנו כאן את תקנות סימון מחיר לפי יחידת משקל ורצינו שליד כל מוצר שקיים יופיע כמה הוא עולה פר יחידת משקל, אז הדבר היחיד שקיבל מזה פטור זה מה שבמחסן.

גלעד ארדן: חששנו מזה שבשביל אדם אחד זה מה שהוא שם בפינה במכולת, ובשביל אדם אחר זה חדר נפרד, אבל דרשנו הפרדה עם קיר, כדי שלא יניחו בצד ושם יפטרו את זה מהחובה.

גלעד ארדן: אז אין פה שום דרישה, רק הוראות כלליות.

ד"ר אורנית רז: אני חושבת שהפתרון לזה הוא להאציל על גופי הפיקוח לבחון אם זה עומד בסטנדרטים או לא, ולא להגיד מילה כללית.

עו"ד מיכל סגן-כהן: פנינה מפנה אותנו לתקנה 3(ד) שיש בה מענה: "לא יאחסן אדם תוצרת אורגנית אלא במקום שאין מאחסנים בו תוצרת שאינה תוצרת אורגנית, ובכניסה למקום מוצב שלט שרשום בו תוצרת אורגנית".

עו"ד מיכל סגן-כהן: גם במחסן של המרלוג האחסנה מתבצעת באותה צורה.

עו"ד מיכל סגן-כהן: יש הפרדה ויש שילוט.

גלעד ארדן: אז סעיף 32 מיותר.

עו"ד מיכל סגן-כהן: אני לא יודעת אם זה מיותר, כי יש הוראות כלליות, ובנינו את זה בצורה כזאת שהפרקים הם פרקים למשתמש.

עו"ד מיכל סגן-כהן: ניסינו לעשות את הדבר היעיל.

גלעד ארדן: אפשר לקבוע כאן תוספת, שגוף הבקרה יקבע.

פנינה אורן-שנידור: זה ממילא קורה.

ד"ר אורנית רז: זה לא ממילא קורה.

ד"ר אורנית רז: אין היום חובה.

גלעד ארדן: מה שאומרת אורנית הוא נכון.

גלעד ארדן: מה אכפת לכם שנסמיך את גוף הפיקוח והבקרה לקבוע את התנאים הספציפיים של ההפרדה?

ד"ר אורנית רז: אני רוצה להגיע למצב, שאם בעל חנות רוצה ללכת לפי הכללים, והוא לוקח את התקנות האלה, שידע מה לעשות.

פנינה אורן-שנידור: בסדר גמור, אבל גם ככה הוא לא יאשר את הסימון של המכירה בלי שגוף פיקוח ובקרה אישר אותו.

ד"ר אורנית רז: למה?

פנינה אורן-שנידור: כי הוא לא יכול למכור תוצרת אורגנית בלי סמל של גוף בקרה.

חגי רבן: פנינה, שנינו יודעים שהדברים האלה הם הנחיות לעוסק, וגוף בקרה צריך לפקח.

פנינה אורן-שנידור: על כל סעיף צריך לפקח, לאו דווקא על הסעיף הזה.

עו"ד ניר ימין: יש התקנות, ואם אני רוצה לעמוד בהן אני גם צריך עכשיו שגוף בקרה יסמן לי מעבר לפיקוח.

גלעד ארדן: זה לא מעבר לפיקוח.

גלעד ארדן: נכלול את זה במסגרת סמכויות הפיקוח שלו.

גלעד ארדן: הגדרנו בתקנות האחרות מה סמכויות הפיקוח, אז נוסיף כאן שהוא גם מפקח על ההפרדה.

גלעד ארדן: הרי לא נפרט כל אפשרות להפרדה.

עו"ד מיכל סגן-כהן: כל הפיקוח הוא בפיקוח של גוף אישור ובקרה.

עו"ד מיכל סגן-כהן: זאת אחריות שלו.

גלעד ארדן: אבל לא בטוח ששם נאמר לגבי ההפרדה.

עו"ד ניר ימין: אבל הוא צריך לתת סמל, ויכול להיות שאם הוא יראה שבמקרר אחד יש גם תוצרת אורגנית וגם תוצרת לא אורגנית, הוא יגיד לחקלאי שהתוצרת לא מאושרת.

גלעד ארדן: אבל זה לא עוסק דווקא בשלב הייצור שהוא צריך עוד את הסמל.

עו"ד מיכל סגן-כהן: תמיד תוצרת אורגנית זקוקה לאישור ובקרה.

לה רוקה: אני מייצג את איגוד לשכות המסחר.

לה רוקה: אני מנהל איכות ובריאות של רשת "שופרסל".

לה רוקה: אנחנו מוכרים נכון להיום 40 סוגים שונים של ירקות ופירות אורגניים.

לה רוקה: אנחנו מוכרים אך ורק ארוזים, אין לנו שום דבר בתפזורת.

לה רוקה: מדובר פה על אחסון, ולנו יש מרכז לוגיסטי הגדול ביותר לירקות ולפירות בארץ, ואנחנו מעבירים דרכו גם תוצרת אורגנית.

לה רוקה: התוצרת היא ארוזה.

לה רוקה: אנחנו מוכנים לשים את זה על מדפים מיוחדים, אין בעיה.

לה רוקה: אבל אם יגידו שבמרכז הלוגיסטי הזה, בגלל שיש גם תוצרת רגילה, אסור שתהיה תוצרת אורגנית, אנחנו נרד מתוצרת אורגנית.

לה רוקה: למעשה משיגים פה את ההפך, שאחוז התוצרת האורגנית לא תהיה 5% אצלנו.

לה רוקה: 5% מהתוצרת החקלאית אצלנו היא אורגנית, שזה הרבה יותר מהממוצע בארץ.

גלעד ארדן: אני מניח שאתם לא עושים את זה כצדקה, אתם לא מפסידים על זה.

עו"ד מיכל סגן-כהן: ד"ר דה לה רוקה, איך היום אתם מציגים במרלוגים?

עו"ד מיכל סגן-כהן: האם אתם לוקחים חבילה של גזר אורגני ושמים אותו יחד עם גזר שאיננו אורגני, באותו מקום?

גלעד ארדן: הוא מדבר על האחסון, לא על התצוגה.

עו"ד מיכל סגן-כהן: ממילא יש להם ההפרדה היום.

גלעד ארדן: כנראה שלא.

לה רוקה: אם תבואו לבקר במרכז הלוגיסטי שלנו תראו שהכמויות הן כאלה גדולות, שברגע שמגיעה תוצרת אורגנית היא מאוחסנת במקום שרק היא נמצאת בו.

עו"ד מיכל סגן-כהן: זה מה שאנחנו רוצים.

ד"ר אורנית רז: זה התפקיד של גוף הבקרה, להגיד שהתוצרת ארוזה, שאין חשש שיהיה ערבוב.

לה רוקה: אנחנו מוכרים רק תוצרת ארוזה, סגורה.

ד"ר אורנית רז: כאן נכנס גוף הבקרה, שיאשר ספציפית אם באמת אין חשש שיהיה מעבר או חלחול של חומרי הדברה וכדומה.

עו"ד מיכל סגן-כהן: האמירה הזאת שהיתה באותו מקום היא אמירה נכונה, וככל שנרצה יותר להגדיר אותה ויותר למקד אותה, היא פחות טובה.

גלעד ארדן: אני משאיר את זה כך, אבל ההבנה של הוועדה היא שלגוף הפיקוח והבקרה יש חובה וסמכות לעקוב אחרי זה ולהעיר את הערותיו ולדרוש את דרישותיו.

עו"ד ניר ימין: התוספת השנייה קובעת שצריך לפרט את שם העוסק, שם פרטי, שם משפחה, תעודת זהות, מספר עוסק מורשה, אם זה תאגיד, טלפון ומען, יעד ההובלה, תאריך, שעה וחתימה.

גלעד ארדן: האם יש הערות לפרק ט'?

גלעד ארדן: לא.

גלעד ארדן: אני מאשר את פרק ט', סעיפים 30-33.

ד"ר אורנית רז: בסעיף 36(ב) זה עולה על 5% משקלית.

גלעד ארדן: אבל היא כותבת שבחישוב האחוזים לא יבואו במניין מים ומלח.

גלעד ארדן: לא יבואו במניין מהמשקל של המוצר?

ד"ר אורנית רז: כן.

גלעד ארדן: אז את זה צריך להדגיש.

עו"ד ניר ימין: אני מציע לכתוב: ובלבד ששיעורם הכולל ממשקל המוצר.

ד"ר אורנית רז: בסעיף 37 צריך להוסיף את המלה "אנזימתיים".

פנינה אורן-שנידור: אנזימתיים זה ביולוגיים.

ד"ר אורנית רז: בעמוד 17, בתוספת השלישית, מצוינים אבקת חלב וכן דבש.

ד"ר אורנית רז: יש מוצרים כאלה שהם אורגניים.

פנינה אורן-שנידור: אם זה קיים בנמצא נמחק את אבקת חלב ואת דבש.

גלעד ארדן: האם יש עוד הערות?

גלעד ארדן: אם כך, אנחנו מאשרים את פרק י', סעיפים 34-37, בשינוי שהציג היועץ המשפטי ובמחיקת שני הפריטים מהתוספת.

גלעד ארדן: לא הבנתי את 39(ב)(2), מה זה כל פריט מפריטי התוצרת מסומן בסמלים?

עו"ד מיכל סגן-כהן: אם מישהו רוצה למכור מלפפונים בתפזורת, הוא יכול למכור אותם בתפזורת וכל מלפפון יהיה מסומן בשני הסמלים.

גלעד ארדן: כל מלפפון?

פנינה אורן-שנידור: כמו שיש תפוח ארץ-ישראלי עם הסמל.

עו"ד ניר ימין: ואם הוא מוכר זיתים אורגניים?

עו"ד מיכל סגן-כהן: הכלל הוא ארוז מראש.

עו"ד מיכל סגן-כהן: אומרים שיש מקרים שלא ארוז מראש, אתה לא תארוז כל אבטיח וכל מלון.

גלעד ארדן: אין פיצוחים אורגניים?

עו"ד מיכל סגן-כהן: אם אתה רוצה למכור בוטנים בודדים, לא ארוזים מראש, אז תשים על כל בוטן.

פנינה אורן-שנידור: ברור שזה לא לבוטנים.

פנינה אורן-שנידור: זה אמור להיות לדברים כמו אבטיח, מלון.

עו"ד מיכל סגן-כהן: זאת הקלה.

גלעד ארדן: איזו הקלה?

גלעד ארדן: הכלל הוא שתוצרת אורגנית צריכה להיות ארוזה מראש.

גלעד ארדן: אתם מאפשרים גם לא ארוזה מראש, אבל גם הדרישות ללא ארוזה מראש צריכות להיות הגיוניות.

גלעד ארדן: אם מדובר על קשיו או על פיסטוקים, אז על כל פיסטוק יהיה סימון.

פנינה אורן-שנידור: בואו לא ניקח את המקרה הקיצוני.

גלעד ארדן: למה לא?

גלעד ארדן: אז תקבעו מגודל מסוים.

גלעד ארדן: האם אין מוצרים שהם קטנים מאוד?

פנינה אורן-שנידור: אז זה לא יחול בסעיף 2, אז הוא ייקח את סעיף 3.

עו"ד מיכל סגן-כהן: כשם שאדם מוכר תפוחים עם הסמל של כובע טמבל והוא רוצה למכור אותם בתפזורת, ועל כל תפוח יש שני סמלים של המדבקה, אנחנו נמנע את זה?

גלעד ארדן: בתפוח זה בסדר, אבל בדבר קטן האדם יאכל את המדבקה בטעות.

עו"ד מיכל סגן-כהן: אבל אנחנו לא נבקש ממנו לשים מדבקה על בוטנים.

עו"ד ניר ימין: בוטנים הוא יוכל למכור בלי המדבקות, או שיהיה אסור לו למכור?

פנינה אורן-שנידור: יהיה אסור לו למכור על-פי סעיף (2).

עו"ד ניר ימין: למה יהיה לו אסור?

גלעד ארדן: כי זה לא ישים לשים סימון על כל בוטן.

גלעד ארדן: אבל את מבינה שבגלל הדרישה הזאת, כל דבר שהוא קטן מגודל מסוים אי-אפשר יהיה למכור אותו בתפזורת.

פנינה אורן-שנידור: נכון.

פנינה אורן-שנידור: אבל יש לך סעיף (3).

עו"ד מיכל סגן-כהן: בואו לא נשכח את נוסח החוק.

עו"ד מיכל סגן-כהן: החוק אומר: לא יציג אדם ולא יציע למכירה תוצרת חקלאית כתוצרת אורגנית ולא יסמנה במילה אורגנית אלא אם כן גוף אישור ובקרה התיר את סימונה בסמל בקרה שנושאת את הסמל האורגני האחיד ואת סמל הבקרה.

גלעד ארדן: אבל הייתם יכולים להגיד, למשל, שאם המוצר הוא קטן מגודל מסוים, אז הוא חייב לסמן את הסמלים האורגניים על המדף שהוא מונח עליו.

עו"ד ניר ימין: הם לא רוצים לאפשר למכור את זה.

פנינה אורן-שנידור: בשביל זה התרנו שלושה סעיפים.

פנינה אורן-שנידור: סעיף (3) נועד למוצרים הקטנים שכן ירצו למכור אותם בתפזורת, והסעיף יענה למטרה הזאת.

גלעד ארדן: כלומר, חנות שהיא רק חנות אורגנית יכולה.

ד"ר אורנית רז: אבל הגענו להסכמה בבוקר על תיקונים של סעיף (3).

גלעד ארדן: אני לא מחויב להסכמה.

גלעד ארדן: נשמע את ההצעה.

עו"ד מיכל סגן-כהן: עלתה פה בקשה, שהיא פועל יוצא של הבקשה של "עדן".

גלעד ארדן: אם כך, נאפשר ל"עדן" להציג את בקשתם.

אילן רונן: לפני שאני מדבר על הבעיה של סעיף 3, אני חייב לומר שיש בעיה עם הקונספציה שמציגה חברתי, הקונספציה שמותר רק ארוז והחריג זה לא ארוז.

אילן רונן: אם אני קורא את מטרת הצעת החוק מחזור אריזות – לצמצם את כמות הפסולת, למנוע מפגעים – אז לקבוע שהכלל זה ארוז, שמגביר את הפלסטיקים שהולכים לאתרי הפסולת, והחריג הוא לא ארוז, זה כלל שהוא בעייתי, הוא לא מתיישב עם מגמות החקיקה של הכנסת.

אילן רונן: אני חושב שהכלל היה צריך להיות שונה, ואני חושב שאפשר להגיע למטרות של החוק, שהן מניעת הטעיה והפרדה ברורה, בלי לכפות אריזות בכלל ובלי להגביר את הפסולת הסביבתית.

גלעד ארדן: אם כבר אתה מצטט מחוקים שאני הגשתי, המטרה היא לא להעלים את האריזות, אלא להביא לכך שהן ימוחזרו ויחזרו להשתמש בהן ולא ייצרו חדשות.

גלעד ארדן: לכן אין פה סתירה בין זה לזה.

גלעד ארדן: אם המגדלים או המשווקים יש להם תפיסה לגבי הגנת הסביבה, שהייצור והשיווק האורגני הוא חלק ממנה, אני סומך עליהם שאת אותן האריזות הם יחזירו למחזור או ייתנו תמריצים לקונים שלהם כדי להחזיר להם אותם למחזור.

אילן רונן: אתה יכול לסמוך עליהם, אבל אתה גם צריך להבין שיש פה עניין כלכלי.

אילן רונן: אריזות מייקרות, וזה מקטין את הכדאיות.

אילן רונן: ברגע שזה מקטין את הכדאיות, אנחנו נביא למצב שבפריפריה לא יקנו את זה.

אילן רונן: אני חושב שהעיקרון היה צריך להיות הפוך, שתהיה הפרדה ושיהיה פיקוח, אבל לא צריך לכפות אריזות.

אילן רונן: לגבי המילה "המקום", בדיוק כמו שאמרת קודם, יש לנו בעיה עם הגדרת המקום.

אילן רונן: אפשר פה להגיד מה שרוצים על מה חושבת הוועדה, אבל כאשר זה יגיע לשופט או לעורכי-דין יכתבו דיסרטציות מה זה המקום.

אילן רונן: האם המקום זה חנות או מתחם בחנות.

אילן רונן: מה קורה אם יש מתחם בחנות שהוא מתחם מוגדר, למשל עם זבן שבודק שתוצרת אורגנית שיוצאת משם היא ארוזה עם ברקוד, אבל משלמים במקום אחר.

אילן רונן: זה נחשב במקום?

גלעד ארדן: כיוון שאתה כל כך דואג לפריפריה, אני תמיד יכול לחזור אליך ולשאול: ואם לחנות בפריפריה אין לה היכולת להעסיק זבן לזה וזבן לזה, אז רק אתם הגדולים תוכלו למכור את זה בצורה הזאת, והמשפחה בפריפריה לא תוכל?

גלעד ארדן: אתה פשוט דואג לתעסוקה בפריפריה ואתה רוצה שהם יעסיקו עוד זבן.

אילן רונן: אני דואג רק לפריפריה.

אילן רונן: אבל כרגע בפריפריה יש נוכחות של כל הרשתות הגדולות.

אילן רונן: אנחנו לא רוצים שיהיה מצב שבו המכירה האורגנית תצטמצם לבתי טבע אקסלוסיביים.

אילן רונן: זה יהיה רק בגוש דן.

אילן רונן: ואם נאפשר לרשתות הגדולות, שממילא פועלות בפריפריה, בתוך החנות לעשות אגף, להן יש היכולת לשים את אותו זבן, ואז כן נאפשר לתושבים בפריפריה את הנגישות לתוצרת האורגנית, שזאת שאיפה של כולם.

אילן רונן: לכן הפתרון שאנחנו שואפים אליו הוא פתרון שלא מייקר את המוצרים וכן מאפשר את המכירה בפריפריה.

גלעד ארדן: אז מה הפתרון?

אילן רונן: הפתרון הוא להרחיב את ההגדרה בסעיף 39(ב)(3), במקום שתהיה המילה "המקום", להבהיר את זה.

אילן רונן: אני חושב שמקובל על הגורמים המקצועיים להבהיר שמותר בתוך חנות אחת למכור גם תוצרת אורגנית וגם תוצרת לא אורגנית, שתיהן בתפזורת, אבל בתנאי שתהיה בתוך החנות הפרדה ברורה, ואני יכול להשתמש בניסוחים שכבר השתמשו בהם בתקנות האלה.

אילן רונן: למשל בניסוח של סעיף 3(ה), לא יציג אדם למכירה תוצרת אורגנית אלא אם כן מקום הצגתה נפרד...

גלעד ארדן: אני לא השתכנעתי.

גלעד ארדן: זה שהגעתם להבנה עם המגדלים, אני מכבד את זה.

גלעד ארדן: אבל כפי שאמרתי לערוץ 2 בעבר כאשר הם הגיעו להבנות עם היוצרים והמפיקים, לפעמים להם יש עניין מסוים שאני מצדיק אותו, שאפשר יהיה להמשיך ולשווק כמה שיותר את התוצרת שלהם, אבל התפקיד שלי פה הוא גם להגן על הציבור הרחב.

גלעד ארדן: אני מכיר בכך שהסטנדרטים של "עדן טבע מרקט" או רשת "שופרסל" הם סטנדרטים גבוהים, ואין לי שום טענה.

גלעד ארדן: אבל צריך להבין שהתקנה הזאת תחול על כל מדינת ישראל, ולפחות בשלב היציאה לדרך אני לא רוצה לקחת על עצמי את זה שבמקום מסוים בארץ, שפחות מבקרים בו הפקחים, כשנגמרת להם הסחורה של האורגני בתפזורת וכבר השעה 16:00 ויש עוד שלוש שעות למכור, אז הפיתוי הגדול להעביר מהתפזורת הזאת לתפזורת האחרת יהיה פיתוי גדול מאוד.

גלעד ארדן: אז יכול להיות שלכם יש הרבה מאוד מה להפסיד אז לא תעשו את זה, אבל אני חושש מאוד שבמקומות אחרים הפיתוי בעבור מר ישראלי יהיה גדול מדי.

גלעד ארדן: אני עושה את זה גם מתוך דאגה לשם של האורגני, ואני חושב שאפשר להתחיל כך בחצי השנה או בשנה הראשונה, משרד החקלאות יעשה את הביקורות שלו, ואם נשתכנע אחר כך, גם המשרד וגם הוועדה, שמקפידים על זה בכל הארץ ואין תופעות של זליגת תוצרת שאינה אורגנית בתפזורת לתוך התפזורת האורגנית, אז אפשר בהליך פשוט מאוד לתקן את זה.

גלעד ארדן: מהיום הראשון לפתוח הכול, אני חושש מזה מאוד.

עו"ד תומר מזרחי: אני יושב פה לאורך כל הדיונים, ואני חייב להגיד שהאמון שלי במותג אורגני קצת נפגע כשאני רואה את התקנות האלה.

עו"ד תומר מזרחי: אבל אם המטרה של התקנות האלה היא למנוע את ההטעיה שהיום יש בשוק, והמועצה לצרכנות בדקה את זה בסקרים, ולהדק את האמון במותג האורגני – והצרכן משלם היום יותר כסף מאשר למותג רגיל וכל המאמצים האלה ראויים – אז אחד העקרונות שנשמרו פה לאורך התקנות היא הפרדה בין מה שאורגני למה שלא אורגני.

עו"ד תומר מזרחי: ואם יש הגדרה ברורה מה ההפרדה שצריכה להיות בחלקות הגידול, ההפרדה הזאת צריכה להימשך גם כשהסחורה נשמרת במקרר וגם כשהיא מגיעה למדף לצרכן.

עו"ד תומר מזרחי: זה שאין הגדרה איפה מאכסנים את זה ובאיזו צורה ומה המרחק הראוי לשמור את זה מתוצרת שאיננה אורגנית, יכול בעתיד להכניס אותנו לבעיה של הטעיה.

עו"ד תומר מזרחי: גם איך שהסחורה מוצגת על המדף בסופר.

עו"ד תומר מזרחי: מהניסיון שלנו בחקיקה צרכנית, כשאין הפרדה ברורה ואנחנו משאירים את זה לרגולטור, המצב לא טוב.

עו"ד תומר מזרחי: צריך להגדיר את הכול מראש בתקנות ולקבוע מרחק, לקבוע את השילוט, שלצרכן ולמי שרוצה למכור את המוצר יהיה ברור וידוע מה הוא צריך לעשות.

גלעד ארדן: אבל התקנות לא עוסקות כרגע באפיון במקום המכירה של המרחק בין התוצרת האורגנית לתוצרת הלא אורגנית והסימון והשילוט שלה.

עו"ד תומר מזרחי: הן עוסקות בהסדרת המכירה ואיך התוצרת תוצג לצרכן.

עו"ד תומר מזרחי: לא כתוב שזה מוצג במקום נפרד.

גלעד ארדן: אבל ברגע שגוף הפיקוח והבקרה יתחיל להכתיב, אז הם יריבו אתו האם מותר לו לכפות עליהם כאלה תנאים או לא, האם זאת פגיעה בחופש העיסוק.

גלעד ארדן: ואז משרד החקלאות ירצה לעגן את זה בחקיקה.

גלעד ארדן: אבל מכיוון שאין לי זמן כרגע, אנחנו באיחור, אנחנו נצא לדרך כך.

גלעד ארדן: אני מסכים אתך.

עו"ד תומר מזרחי: למה המרחק בין החלקות של הגידול כן קבוע והמרחק במחסנים לא קבוע?

גלעד ארדן: לא רק במחסנים.

גלעד ארדן: אני מסכים אתך שגם בתצוגה ב"שופרסל" או ב"קואופ" היום זה מבלבל מאוד.

גלעד ארדן: יש לך מדפים שונים, ובאותו מדף יש דבר שהוא גם אורגני וגם קצת פחות אורגני, שקוראים לו "טבעי" או מחומרים כאלה ואחרים.

גלעד ארדן: אני מסכים אתך.

עו"ד ניר ימין: אבל אם הצעת היושב-ראש תתקבל ובאמת הדבר היחיד שאפשר יהיה למכור בתפזורת זה רק האורגני.

עו"ד ניר ימין: ..

גלעד ארדן: אני מדבר גם על לא בתפזורת.

גלעד ארדן: גם לא בתפזורת יש היום בלבול והטעיה על המדפים.

עו"ד ניר ימין: למרות שעל האריזות יהיו שני הסמלים.

גלעד ארדן: יש גם אנשים מבוגרים שקשה להם לראות מה זה.

גלעד ארדן: הם מתרשמים מכך שמדובר במחלקת הטבע, ובאותה מחלקת טבע על המדף יש אורגני ויש לא אורגני.

פנינה אורן-שנידור: לצורך העניין נקבע סעיף 3(ה) שקובע שלא יציג אדם למכירה תוצרת אורגנית, אלא אם כן מקום הצגתה נפרד.

פנינה אורן-שנידור: זה אומר שבין אם התוצרת ארוזה ובין אם לא, מקום ההצגה שלה צריך להיות בנפרד.

גלעד ארדן: הייתם יכולים לכתוב, לדוגמה, שהמדף צריך להיות מדף נפרד.

עו"ד מיכל סגן-כהן: אנחנו רוצים את כל המקום נפרד, לא מדף אחד.

פנינה אורן-שנידור: פה תהיה פרשנות של גוף הבקרה.

גלעד ארדן: מה זה מקום?

גלעד ארדן: בהלכה היהודית מקום הוא הקדוש-ברוך-הוא.

עו"ד מיכל סגן-כהן: לא מצאתי הגדרה למילה הזאת, ומשתמשים בזה הרבה מאוד במקומות שצריכים להיות מאוד מוגדרים.

גלעד ארדן: אבל היינו יכולים לעשות רף מינימאלי בתקנות, של מדף נפרד או ארון נפרד, ומעבר לזה גוף הפיקוח יכול להוסיף דרישות, ושיהיה ברור שהוא יכול להוסיף.

עו"ד מיכל סגן-כהן: אנחנו לא חושבים שמדף נפרד הוא הנכון.

גלעד ארדן: אני מצפה לראות את השינויים ברשתות השיווק הגדולות אחרי כניסת התקנות לתוקף.

לה רוקה: אני מבין בסעיף 39(ב) את סעיפים (1) ו-(3), אבל את סעיף (2) אני לא מבין.

לה רוקה: אני מדבר עכשיו כלקוח.

גלעד ארדן: כי "עדן" זה לא שלכם, אז אתה מבין.

לה רוקה: החברים מ"קואופ" הם חברים טובים שלי ואני מייצג גם אותם פה, כאיגוד לשכות המסחר.

גלעד ארדן: בעניין הזה לא.

גלעד ארדן: לכם אין חנות שהיא למוצרי טבע.

לה רוקה: בינתיים.

לה רוקה: אם אני מסמן כל תפוח עם הסמל כמו שצריך, כן מותר לי למכור בתפזורת?

גלעד ארדן: כן.

לה רוקה: זה כאילו מכשיר את השרץ.

עו"ד מיכל סגן-כהן: זה לא מכשיר שום שרץ, זה במקום נפרד וזה בהתאם להוראות החוק.

עו"ד מיכל סגן-כהן: כל אחד מפריטי התוצרת האורגנית מסומן בהתאם לחוק בשני הסמלים.

לה רוקה: אז חוזרים לוויכוח מה זה מקום.

לה רוקה: יכול להיות באותה חנות במדפים אחרים, ואז מה עם האחסון?

לה רוקה: לפי דעתי סעיף (2) הוא לא במקום.

לה רוקה: אני דווקא מדבר לטובת החקלאות האורגנית.

ד"ר אורנית רז: לפי אותה לוגיקה אפשר גם להוריד את המדבקה.

לה רוקה: נכון.

לה רוקה: יש הבדל בין מדבקה לאריזה סגורה עם הזרקת דיו ועם כל מיני דברים שאי-אפשר לזייף.

פנינה אורן-שנידור: במקור היה רק סעיף 39, ארוז מראש.

ד"ר אורנית רז: בעניין סעיף (3), ההבנות שאני חשבתי שהבנו בבוקר הן לא בדיוק מה שנאמר פה.

ד"ר אורנית רז: כשדיברנו על מתחם מסוים, דיברנו על מקום וביקשנו שיהיה מפורט שיהיה מתחם תחום ומוגדר, שכאשר יוצאים מהמתחם הוא יהיה ארוז עם ברקוד ועם סמל מיוחד.

ד"ר אורנית רז: זאת אומרת שאי-אפשר יהיה להיכנס ולהתחיל לערבב.

ד"ר אורנית רז: זה יהיה סגור.

גלעד ארדן: אם זה סגור, זה לא בתפזורת.

ד"ר אורנית רז: נכון.

ד"ר אורנית רז: יש מתחם שאפשר להיכנס, יש בו רק תוצרת אורגנית בתפזורת.

ד"ר אורנית רז: אני לא מכריחה אדם לקנות אריזה של איקס פלפלים, אלא הוא יכול לקחת כמה שהוא רוצה, סוגרים לו את האריזה, הוא יוצא מהמתחם הזה ויש ברקוד עם סימון מיוחד.

גלעד ארדן: ובאותה חנות תהיה גם תפזורת שאינה אורגנית?

ד"ר אורנית רז: לא במתחם הזה.

לה רוקה: היא מדברת על חנות בתוך חנות.

לה רוקה: זה מקובל בארצות-הברית ובאירופה.

ד"ר אורנית רז: אם רשת רוצה להשקיע בדבר כזה ומחליטה לעשות את זה, בבקשה.

גלעד ארדן: אז למה בתוך החנות?

גלעד ארדן: בואו נודה על האמת, לא מדובר פה על עסק קטן או מכולת שכונתית, מדובר על הרשתות הגדולות, כי לאף אחד אין יכולת פיננסית לעשות את זה.

גלעד ארדן: אז אם הם רוצים לעשות את זה, בבקשה, שיעשו הפרדה מוחלטת בין המבנים.

גלעד ארדן: אני לא רוצה שיהיה מעבר חופשי בין שני המקומות.

ד"ר אורנית רז: לעשות שתי רשתות?

גלעד ארדן: שיסגרו ביניהם, תהיה כניסה מפה וכניסה מפה.

ד"ר אורנית רז: על זה אנחנו מדברים.

גלעד ארדן: אז הם לא צריכים בשביל זה אישור שלי, אלה שתי חנויות נפרדות.

גלעד ארדן: במתחם ב"קואופ" במקום מסוים בארץ הם עושים קיר ב-80%, מקצים 20% לסחורה אורגנית עם כניסה נפרדת, אז הם עומדים בתקנות.

גלעד ארדן: זה לא ייכנס לגדר האיסור של סעיף 39.

ד"ר אורנית רז: השאלה היא האם את התשלום הם עושים במתחם הספציפי הזה, או שהם יכולים לצאת עם שקית עם ברקוד אטומה ולשלם אותה בקופה המרכזית.

גלעד ארדן: לא, אין קופה מרכזית.

גלעד ארדן: זה עסק נפרד.

גלעד ארדן: יש מכולת אורגנית ויש "שופרסל" או "קואופ", ומי שרוצה לשלב את זה שיתכבד ויעשה רק תפזורת אחת ולא שני סוגי תפזורות.

גלעד ארדן: אני אומר את זה גם לטובתכם, האמון בתוצרת האורגנית, לפחות אחרי היציאה לדרך, לדעתי הוא קריטי.

גלעד ארדן: הוא קריטי גם להצלחה שלה.

גלעד ארדן: אני לא מטיל ספק באמינות שלהם, אבל זה לא יחול רק עליהם.

גלעד ארדן: אני חושש מכל מיני אלתורים של מר ישראלי, שאני לא יודע לצפות אותם.

גלעד ארדן: בואו נצא כך לדרך, ואם המשרד ואתם תחשבו שאפשר אחר כך לפתוח עוד פתח, נפתח אותו בעתיד.

גלעד ארדן: אני לא רוצה לעשות את זה מייד בהתחלה.

ד"ר אורנית רז: על-פי אותה לוגיקה לא הייתי מאפשרת את סעיף 39(ב)(2), עם המדבקות.

גלעד ארדן: כלומר, גם אם מוכנים לסמן כל פרט ופרט?

ד"ר אורנית רז: אם אתה שם באותו סופר תפוזים אורגניים שיש עליהם רק מדבקה אורגנית לצד תפוזים לא אורגניים, אז אנחנו לא עשינו פה כלום.

פנינה אורן-שנידור: זה נועד בעיקר למוצרים הגדולים, כמו אבטיח.

חגי רבן: אבל אין פה החרגה למוצר כזה או אחר.

חגי רבן: היום זה אבטיח, מחר זה עגבניית שרי.

ד"ר אורנית רז: זה מפחיד אותי בגלל התרבות הישראלית.

עו"ד מיכל סגן-כהן: אם נמחק את סעיף (2), אי-אפשר יהיה למכור אבטיח לא ארוז מראש.

עו"ד מיכל סגן-כהן: השאלה היא אם את זה אנחנו רוצים.

גלעד ארדן: את הולכת כל הזמן לדוגמה הגדולה, של האבטיח.

לה רוקה: חוץ מאבטיח אפשר לארוז הכול.

גלעד ארדן: מה הבעיה לארוז אבטיח?

פנינה אורן-שנידור: עובדה שלא אורזים אבטיחים.

ד"ר אורנית רז: אנחנו צריכים להחליט הגדרה שלא מרשה לנו לעשות את המדבקות האלה על עגבניות שרי.

עו"ד מיכל סגן-כהן: את רוצה לומר שאם גודל המוצר עולה על גודל מסוים, אז מותר?

ד"ר אורנית רז: אני לא יודעת מה אני רוצה לומר, אני לא משפטנית, אני רק מתארת מצב.

עו"ד מיכל סגן-כהן: אני שואלת מה את רוצה.

עו"ד מיכל סגן-כהן: משפטנים מנסחים את מה שאנשי המקצוע חושבים שנכון לעשות, בהנחה שזה בסדר.

עו"ד מיכל סגן-כהן: פלפלים כן ועגבניות שרי לא?

עו"ד מיכל סגן-כהן: אני חושבת שגם השוק יעשה את שלו.

גלעד ארדן: למה זה מטריד אותך, אורנית?

גלעד ארדן: הרי זה עול כבד לסמן כל אחד מהמוצרים.

ד"ר אורנית רז: המטרה של החוק הזה היתה בדיוק בגלל מה שאמרת, להחזיר אמון.

גלעד ארדן: אבל אם יש באותו מקום תפזורת כזאת ותפזורת אחרת, והדרישה היא שהתפזורת האורגנית תהיה מסומנת כאורגנית על כל פריט ופריט, זה עול כבד, זה לא דבר פשוט.

ד"ר אורנית רז: אבל אני חושבת על כך שעלולים לנצל את זה ולקחת את זה לפירות ולירקות קטנים ויתחיל שם בלגאן.

גלעד ארדן: יסמנו כל פלפל לחוד, זה לא ייצור הבחנה ברורה?

גלעד ארדן: הרי הם לא יכולים לערבב בין המדפים, כי על כל אחד יש סימון.

ד"ר אורנית רז: אני מתייחסת לתרבות הישראלית.

ד"ר אורנית רז: הקלות להעביר מדבקות – אני לא צריכה להסביר אותה.

ד"ר אורנית רז: לכן זה עלול ליצור עוד בעיות.

עו"ד ניר ימין: אפשר להגיד שאת הסימונים האלה אפשר יהיה לסמן רק פריטים שבשל גודלם לא ניתן לארוז אותם בשקיות בשטח ריבועי מסוים.

ד"ר אורנית רז: הכול אפשר לארוז.

עו"ד ניר ימין: אפשר לארוז אבטיח?

לה רוקה: אנחנו מכרנו אבטיחים אורגניים ארוזים.

ד"ר אורנית רז: תוצרת שאושרה על-ידי גוף הבקרה.

עו"ד מיכל סגן-כהן: אני לא מבינה איפה אנחנו נמצאים.

עו"ד מיכל סגן-כהן: כל הזמן אנחנו מדברים שלא צריך לארוז, שהרעיון האורגני הוא לחסוך בחומרי אריזה.

גלעד ארדן: אני לא אמרתי שהרעיון האורגני הוא לחסוך בחומרי אריזה.

גלעד ארדן: הרעיון האורגני הוא לאכול אוכל נקי יותר מרעלים.

גלעד ארדן: אני מבין את ההשתלבות בדרך חיים וכו', אבל לא כל אחד חייב לקחת את האוכל האורגני ובגלל זה לעבור לגור בבית אורגני וכל מה שקראנו בהקשר הזה.

גלעד ארדן: אפשר גם ליהנות מהתועלות הבריאותיות של המזון האורגני, ככל שהן קיימות.

גלעד ארדן: אנחנו עוסקים כרגע בתקנות שמטרתן לעשות חיץ בין מזון אורגני למזון לא אורגני, ופה בלבד.

גלעד ארדן: עם כל הכבוד לענייני השקיות, שקיות אפשר למחזר.

עו"ד מיכל סגן-כהן: התחלנו עם תקנה 39, שלא היו בה סייגים, והשטח הגיב.

עו"ד מיכל סגן-כהן: אנחנו הרי שלחנו את זה כל הזמן להערות וכל הזמן ניזונו מהשטח.

עו"ד מיכל סגן-כהן: ואז אמרנו שאנחנו מבינים שיש מקרים שצריך לאפשר מכירה בתפזורת.

גלעד ארדן: אני לא הייתי שותף לתהליך, ואני גם לא מחויב לו.

עו"ד מיכל סגן-כהן: בהחלט.

עו"ד מיכל סגן-כהן: בשביל זה אנחנו פה, בשביל אישור או לא אישור.

עו"ד מיכל סגן-כהן: לכן הוספנו את פסקה (2) שאומרת שכל פריט מפריטי התוצרת, ושמנו מול העיניים אבטיחים, מלונים, דברים שהם גדולים.

עו"ד מיכל סגן-כהן: אני לא חשבתי לרגע שהכוונה תהיה לסמן עגבניות שרי, שמחיר הסימון יעלה על מחיר המוצר.

עו"ד מיכל סגן-כהן: זה נראה לי לא הגיוני.

עו"ד מיכל סגן-כהן: אנחנו מביאים פה לשולחן דברים שהם לא הגיוניים.

גלעד ארדן: אתם מביאים, אבל לא עשיתם הבחנות מראש בגודל.

גלעד ארדן: לכן אם נאשר את זה, זה חל על הכול, קטן או גדול כאחד.

עו"ד מיכל סגן-כהן: השאלה היא אם יצרן של תוצרת עגבניות שרי יעשה את הסמלים שיעלו לו יותר.

גלעד ארדן: בואו ניקח את הביניים, לא עגבניות שרי אלא פלפלים.

פנינה אורן-שנידור: באירופה עושים את הסימון הזה.

עו"ד מיכל סגן-כהן: אנחנו אומרים שיש מקום בתפזורת או לתפזורת אורגנית או לתפזורת שאיננה אורגנית, ואז הפלפל מסומן.

עו"ד מיכל סגן-כהן: אני לא רואה קושי עם זה.

ד"ר אורנית רז: אני חושבת שאפשר להתמודד עם סעיף (2) ולהגיד שחברות הפיקוח והבקרה יבחנו, הן יתנו אישור למוצר מסוים להשתמש בדבר הזה, ואז אתם תחליטו אם אבטיחים זה סביר או לא סביר וכן הלאה.

עו"ד ניר ימין: אלה תקנות שמחוקק המשנה מתקין.

עו"ד ניר ימין: אי-אפשר להגיד שגוף אישור ובקרה עכשיו יחליט במקום מחוקק המשנה איפה אפשר לסמן.

גלעד ארדן: אורנית, הדאגה שלך מובנת לי, אבל היא נראית לי קצת מוגזמת, כי בסופו של דבר אדם הוא לא עד כדי כך קרימינל בשביל להעביר מדבקות.

גלעד ארדן: יש דברים כמו לערבב בין מדפים, אם התוצרת עצמה היא לא ארוזה ולא מסומנת, שיש בהם חשש אמיתי, כי זאת הונאה קלה מאוד ומפתה לעשות אותה אם נגמר לך בתפזורת האורגנית מה שאתה יכול להשלים מהתפזורת הלא אורגנית.

גלעד ארדן: להתחיל להעביר מפריטים מדבקות מפה לשם, זאת רמת הונאה שלפיה אדם גם יכול לזייף שקיות ויכול לזייף את האריזה ולארוז בה מה שלא אורגני.

גלעד ארדן: זה נראה לי קצת מוגזם.

גלעד ארדן: אני מבקש להישאר עם סעיף (2), ובעניין סעיף (3) כרגע לא לאפשר את המכירה גם בתפזורת כזאת וגם בתפזורת אחרת, ובעוד כמה חודשים אפשר יהיה לבחון את זה.

גלעד ארדן: אני חושב שהחשש בסעיף (2) הוא קצת מוגזם מדי.

אורי שרון: אני חייב לומר בעקבות ניסיון רב שנים, גם בהיותי עוד באגרקסקו שניסינו להחדיר את המוצרים האורגניים, כוונתנו היא ברורה, אחת ויחידה, להגדיר ולהגביר את מספר הלקוחות שירצו לקנות את התוצרת האורגנית גם בקרב הקונבנציונליים.

אורי שרון: כל תוספת לוגיסטית או עבודה שקשורה מעבר לגידול עצמו תייקר את המוצר בצורה משמעותית.

אורי שרון: מניסיוננו בקטע הזה, יצא שכרנו בהפסדנו.

אורי שרון: על-פי הוראות משרד החקלאות אנחנו תוחמים את המוצר, את יחידת המכירה, באריזה נבדלת הרמטית מחשש לזיהום סביבתי של הירקות השכנים.

אורי שרון: לא יעלה על הדעת שתימכר במדף שלנו תוצרת לא מובדלת.

אורי שרון: והיה והתוצרת הזאת נפתחת על-ידי לקוח ישראלי כזה או אחר, היא נמכרת כתוצרת רגילה לכל דבר, במחיר רגיל.

אורי שרון: אני לא רואה יישום של הרעיון.

אורי שרון: גם אבטיח שהוא עב קליפה ואין חשש של חדירת מזהמים אקולוגיים וכימיים וכו' – נאלצנו לרשת אותו בשקיות רשת, וכאשר הוא לא היה מרושת הפסקנו למכור אותו כאורגני.

אורי שרון: כך שהסימון של יחידה בודדת, אם זה אבטיח או פלפל או עגבניית שרי, הוא לא ישים ולא נגיע למטרה כדי להגביר את קצב המכירה לירקות האורגניים גם לאלה שלא צורכים אותם.

עו"ד ניר ימין: אבל (2) הוא החריג לכלל של ארוז מראש.

עו"ד ניר ימין: אתה רוצה לוותר על החריג הזה?

עו"ד ניר ימין: לא אכפת לכם לחיות בלעדיו?

אורי שרון: כן.

פנינה אורן-שנידור: אנחנו לא מתנגדים להוריד את הסעיף, להפך.

אילן רונן: למה להוריד?

אילן רונן: זה רק מקל.

אילן רונן: אפשר לא להשתמש בחריג הזה, אבל זאת אפשרות מקלה.

חגי רבן: אתה לא תשתמש בה, אבל מישהו אחר ישתמש בה, והוא ישתמש בה לרע.

אילן רונן: אבל זאת אופציה שהיא טובה.

אילן רונן: היא אופציה שהיא קצת יותר יקרה, אבל היא נועדה להקל.

גלעד ארדן: אנחנו נוריד את זה בינתיים.

גלעד ארדן: אם תרצו בעוד כמה חודשים, אחרי שתעקבו אחרי התפתחות השוק, תוסיפו את זה.

גלעד ארדן: כרגע אנחנו משאירים רק את סעיף (1), סעיף (2) יורד ובסעיף (3) יהיה הנוסח החדש שקראה עו"ד סגן-כהן.

גלעד ארדן: אנחנו מאשרים את פרק י"א סעיפים 38-39.

עו"ד ניר ימין: אנחנו רוצים תחילה יחד עם התקנות האחרות, ב-1 במארס.

פנינה אורן-שנידור: אחת לשנה לפחות.

עו"ד ניר ימין: פעם אחת חובה.

עו"ד ניר ימין: פעמיים בשנה הוא יגיע רק לעשרה אחוזים.

עו"ד ניר ימין: יכול להיות שאלה יהיו אותם עשרה אחוזים.

פנינה אורן-שנידור: הכוונה היא כאן פעמיים בשנה אצל לא פחות מעשרה אחוזים מהעוסקים.

עו"ד מיכל סגן-כהן: ובלבד שביקר שלוש פעמים בשנה אצל כל עוסק.

עו"ד ניר ימין: למה שלוש?

עו"ד ניר ימין: אם מדברים על עשרה אחוזים, אז במסגרת של 10 שנים הוא יכסה את כל העוסקים.

גלעד ארדן: כל עוסק פעם בשנה, ועשרה אחוזים לפחות מהעוסקים הוא בודק פעמיים בשנה.

עו"ד ניר ימין: יכול להיות שב-2008 הוא יבדוק פעמיים בשנה את אותם אנשים.

גלעד ארדן: זכותו, הוא גוף הפיקוח.

גלעד ארדן: ואם אצל חלק נכבד מהם היו בעיות והוא רוצה לבדוק אותם פעם נוספת?

גלעד ארדן: האם אעשה לו תוכנית עבודה?

גלעד ארדן: אני לא מבין ממתי מכניסים דבר כזה.

גלעד ארדן: הרי האופציה תהיה לכתוב "ובלבד שאלה לא אותם עשרה אחוזים".

גלעד ארדן: אבל ייתכן שהוא חושב שכן יש צורך לחזור אצל חלק מהם.

עו"ד ניר ימין: הסמכות שלו לבצע ביקורות היא סמכות כללית.

עו"ד ניר ימין: לכאורה הוא לא צריך את הסעיף הזה.

עו"ד ניר ימין: זה סעיף מינימום.

גלעד ארדן: זה סעיף מינימום, בסדר.

עו"ד ניר ימין: השאלה היא אם לא צריך לקבוע שהוא לא יחזור לאותם עשרה אחוזים.

עו"ד ניר ימין: אם הוא חושב שיש מישהו שהוא מפר סדרתי, הוא יכול לחזור אליו ממילא.

עו"ד מיכל סגן-כהן: לגוף אישור ובקרה יש תהליך שמקבל את ההיתר.

עו"ד מיכל סגן-כהן: אפשר לבטל לו את ההיתר.

עו"ד מיכל סגן-כהן: הוא צריך להיות בטוח ולנקוט בכל האמצעים שתוצרת שמסומנת בסמל שלו אכן עומדת בתנאים שהתקנות קובעות, כי בסופו של דבר מחר יתברר שיוצרה תוצרת שהיא איננה אורגנית, שהיא חורגת מהתנאים, והסמל עליה היא שלו, הוא מסכן את נפשו.

לאה ורון: אבל פה מדובר על הביקורות שהוא יצטרך לעשות בשטחי הייצור.

עו"ד מיכל סגן-כהן: נכון, אבל מבחינתי גם אם לא היה כתוב שום דבר, האחריות היא אחריות של גוף הבקרה.

עו"ד מיכל סגן-כהן: אנחנו אומרים לו לא פחות.

עו"ד מיכל סגן-כהן: לדעתי הוא צריך הרבה יותר, כי בסופו של דבר מי שמסכן את הפרנסה שלו זה גוף הבקרה.

גלעד ארדן: האם יש הערות נוספות?

חגי רבן: אני לא יודע מה התכוונתם כשכתבתם את סעיף (2), ועד כמה שאני מכיר את ההוראות והנהלים שעליהם מבוססות התקנות האלה, הנושא של פעמיים בשנה אצל לא פחות מעשרה אחוזים מהעוסקים תמיד בא תחת הכותרת "ביקורי פתע", ללא תיאום מראש, ופה זה לא נמצא.

חגי רבן: אני חושב שחשוב מאוד בתקנות להגדיר שגופי בקרה צריכים לעשות ביקורי פתע, ללא תיאום מראש.

חגי רבן: כך נעשה היום.

עו"ד מיכל סגן-כהן: אין שום בעיה להוסיף את המלים "ללא תיאום מראש".

אילן רונן: יהיו לך התנגדויות של הגוף המבוקר.

גלעד ארדן: שתי הפעמים הן ללא תיאום מראש, או הפעם השנייה?

עו"ד מיכל סגן-כהן: הראשונה בתיאום מראש ואחריה עוד פעמיים ללא תיאום מראש.

פנינה אורן-שנידור: מדובר על פעמיים בשנה, אצל לא פחות מעשרה אחוזים.

גלעד ארדן: זאת אומרת שהביקור השני יתבצע ללא תיאום מראש.

עו"ד מיכל סגן-כהן: הראשונה בתיאום מראש נדרשת, כי הוא צריך ללמוד את כל השטח וצריך מישהו שיהיה וידריך אותו.

גלעד ארדן: זאת גם חובה על העוסק, שחייב לתאם אתו את המועד.

ד"ר אורנית רז: בסעיף 44 כתוב "במעמד בדיקת שטחי הייצור", וצריך להוסיף "ופעילות העוסק", כי לא רק השטחים נבדקים, גם האריזה, הקנייה, המכירה.

עו"ד מיכל סגן-כהן: פעילות העוסק זה קצת יותר מדי רחב.

גלעד ארדן: ברור שככל שהיא רלוונטית לפיקוח והבקרה האורגנית.

פנינה אורן-שנידור: ייצור זה גידול, קטיף, מיון, אריזה, אחסון, עיבוד.

גלעד ארדן: הוא לא בודק רק את שטחי הייצור, הוא בודק גם איך הוא מוביל את זה, איך הוא מאחסן את זה.

גלעד ארדן: אורנית צודקת.

פנינה אורן-שנידור: אבל ייצור כולל הכול, גידול, קטיף, מיון, אריזה, אחסון, עיבוד.

עו"ד ניר ימין: אם כך, הנוסח יהיה "במעמד בדיקת הייצור".

פנינה אורן-שנידור: גם בסעיף 43 אפשר לכתוב "יבצע ביקורות ייצור של עוסקים".

גלעד ארדן: נכון, גם בסעיף 43.

גלעד ארדן: אם יהיה צורך בשינויי נוסח בהתאם לכוונה, תוכלו לעשות את זה אחר כך.

עו"ד ניר ימין: לעניין התחילה, הסתכלתי עכשיו בתקנות שאישרה הוועדה בדיון הקודם.

עו"ד ניר ימין: התחילה של התקנות נקבעה ל-1 בספטמבר 2008, לא למארס.

עו"ד ניר ימין: לגבי תקנה 3 דובר על כך שהיא תיכנס לתוקף יחד עם תקנות ייצור ומכירה.

עו"ד מיכל סגן-כהן: אבל למה שיהיה פער?

גלעד ארדן: למה ייצור ומכירה דחינו למארס?

עו"ד מיכל סגן-כהן: לא התכוונו לדחות.

פנינה אורן-שנידור: גם ככה יש חצי שנה עד שהתקנות נכנסות לתוקף, אז למה לדחות?

ד"ר אורנית רז: דיברנו על כך שזה ייכנס ביחד עם תיקון החוק.

גלעד ארדן: יש אפשרות לשר לדחות את החוק למארס.

גלעד ארדן: האם הוא עשה את זה עד עכשיו?

עו"ד מיכל סגן-כהן: אני חושבת שהשר לא מעוניין.

עו"ד מיכל סגן-כהן: אצל השר דובר על פער של חצי שנה בין תחילת תקנות מן הצומח ועד לכניסה של תקנות מן החי.

עו"ד מיכל סגן-כהן: כשתיקנו את החוק, עולה מתוכו שמתכוונים ליצור פער של חצי שנה בין התוצרת מן הצומח לתוצרת מן החי, וכפי שהסברתי בעבר, אני חושבת שזה נכון שאלה ייכנסו כבר עכשיו, וזה גם יאפשר לימוד ובדיקה, לבוא יותר בשלים לתוצרת מן החי.

עו"ד מיכל סגן-כהן: יש תקנות, והתקנות עברו את כל ההליכים.

עו"ד מיכל סגן-כהן: הוועדה מאשרת אותן.

עו"ד מיכל סגן-כהן: מייצאים לחוץ-לארץ על-פי אותן תקנות.

עו"ד מיכל סגן-כהן: אפשר שעל הצרכן הישראלי יחולו התקנות מיום תחילת החוק.

ד"ר אורנית רז: אמרת שנעשה את זה במארס בשביל שתיקון החוק ובעלי-חיים, אנחנו מקווים, וכולם יהיו ביחד.

פנינה אורן-שנידור: זה לא קשור לבעלי-חיים.

גלעד ארדן: לגבי בעלי-חיים אני לא יודע לכפות.

ד"ר אורנית רז: אמרתי שזה מה שאנחנו מקווים, זה היה הדיון הקודם.

ד"ר אורנית רז: המטרה שלנו היא לצאת כמה שיותר ביחד עם הכול כחבילה אחת.

פנינה אורן-שנידור: לא דיברנו על בעלי-חיים.

גלעד ארדן: אני מסכים עם ההיגיון שאת אומרת, אבל כמה שאנחנו דוחים את התקנות האלה, הנושא הוא עוד יותר פרוץ.

גלעד ארדן: אם אנחנו מכניסים את זה ב-1 בספטמבר יחד עם החוק, לפחות התקדמנו צעד.

גלעד ארדן: אני אעשה את המקסימום כדי שהחוק של האיסור הפלילי יאושר אפילו עוד לפני מארס, אבל אני מנסה לחשוב מה אני משיג אם אני מעכב את הכניסה בעוד חצי שנה.

ד"ר אורנית רז: אני לא רוצה לעכב, השאלה היא מתי תיקון החוק אמור, בתרחיש האופטימי, להיכנס לתוקף.

גלעד ארדן: אם אבקש פטור מחובת הנחה, וזה כמובן תלוי מתי היושב-ראש הבא ישים את זה על סדר-היום, אפשר לגמור את זה במושב הבא עד סוף ינואר.

ד"ר אורנית רז: כפי שדיברנו באריכות בישיבה הקודמת, גם אם התקנות יוצאות לפועל ב-1 בספטמבר, אין להן שום משמעות כי אין החרגה של המושג "אורגני" עדיין.

גלעד ארדן: יש.

גלעד ארדן: אם משרד החקלאות יעשה קצת קמפיין או הסברה בעניין הזה, והם מתחייבים שיעשו, אז זה ייתן יתרון כבר לאלו שמסומנים, "חפש את הסמל האורגני".

גלעד ארדן: הציבור יתחיל לחשוב בצורה כזאת שהוא צריך לראות את הסימון.

גלעד ארדן: אני מסכים אתך שהסנקציה הפלילית היא משמעותית והיא תשלים את זה.

ד"ר אורנית רז: אני לא יודעת מה התקציב של משרד החקלאות, אבל בשטח זה יצא בצורה מדשדשת.

גלעד ארדן: אם אין לכם התנגדות שנתחיל את זה מה-1 בספטמבר, אז נצא לדרך ואני אעזור לכם בלחץ מול משרד החקלאות בעניין הזה.

חגי רבן: אבל אני חושב שיש התנגדות שזה יצא ב-1 בספטמבר בגלל אותן סיבות שאורנית מפרטת, שבעצם אתה לא מוציא פה משהו מוגמר, אתה מוציא פה חלק.

גלעד ארדן: אבל החלק הזה הוא עדיין יותר טוב מהמצב היום, שהוא פרוץ לגמרי.

גלעד ארדן: אתם מטיפים מוסר על משהו שאני מסכים אתכם, אבל מה ייתן לי שאני אחכה עכשיו עד ה-1 במארס עם התקנות?

גלעד ארדן: מה אני מרוויח?

חגי רבן: המצב עצמו אינו פרוץ לגמרי.

חגי רבן: במצב היום יש בקרה.

גלעד ארדן: אבל היום הציבור לא יודע כלום.

גלעד ארדן: היום מבחינת הציבור אין הבדל, יש סמל כזה או סמל אחר.

גלעד ארדן: מבחינת הציבור הכול אותו דבר.

גלעד ארדן: אם אנחנו יוצאים עם זה לדרך בעוד פחות מחודש והמשרד מודיע ומתחייב, ואני אעזור בכך שגם הוא יצא בקמפיין הסברתי לעניין הזה, אז התקדמנו צעד אחד נוסף.

גלעד ארדן: ההשלמה תהיה באיסור הפלילי, אני מסכים אתכם, אבל אני לא מרוויח כלום מהעיכוב של עוד חצי שנה.

גלעד ארדן: תגיד שאתה מברך.

חגי רבן: קשה לי עם זה, כי זה לא המכלול.

גלעד ארדן: גם לי קשה עם זה.

גלעד ארדן: לא הייתי שותף במשאים-ומתנים שלכם בעבר.

גלעד ארדן: אני מסכים אתכם שיכול להיות שהיתה טעות שלא היה איסור בחוק על העניין הזה, אבל זאת עובדה מוגמרת כבר, החוק נחקק בלי זה ועכשיו צריך שלוש קריאות כדי להוסיף את זה.

עו"ד מיכל סגן-כהן: יכול להיות שבספטמבר, אם התקנות ייכנסו לתוקף, אף אחד בכלל לא יניח על מוצר אורגני על המדף.

עו"ד מיכל סגן-כהן: היה ויניחו, זה יהיה מצוין לדברי ההסבר שאת זה באים למנוע, את הגזר עם שני הסמלים בצד הגזר עם המילה "אורגני" בלבד.

גלעד ארדן: אני מציע שתשתפו פעולה גם עם משרד התמ"ת, כי גם אם אין חוק ספציפי, עדיין אם יש הטעיה אחרי שיש התקנות האלה, אפשר להעמיד לדין על הטעיה.

גלעד ארדן: ואם יהיו כמה ביקורות כאלה במרכולים מסוימים, אז גם יהיה מסר לשוק בנושא הזה.

גלעד ארדן: אני מאשר את פרק י"ב על כל סעיפיו, סעיפים 40-46.

גלעד ארדן: תחילת התקנות תהיה ביום 1 בספטמבר 2008, ואנחנו כמובן נעקוב כיצד התקנות האלה מיושמות.

גלעד ארדן: אני מאשר, כמובן, את כל התוספות לתקנות, הראשונה עד השביעית, כולל השביעית, כפי שהסביר אותן באופן כללי וכפי שמקובל היועץ המשפטי של הוועדה.

גלעד ארדן: תודה רבה.

גלעד ארדן: הישיבה נעולה.