ועדת החקירה הפרלמנטרית בנושא העסקת עובדים ערבים בשירות הציבורי, כנסת 17, פרוטוקול מספר 5, 2008-08-12 00:00

ראובן ריבלין: שלום לכולם אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה, אני מתכבד להחליף את יושב ראש הוועדה, חבר הכנסת אחמד טיבי שנמצא בהלוויה של מחמוד דרוויש וביקש ממני להחליף אותו בישיבת הוועדה הפרלמנטארית שהוקמה על ידי מליאת הכנסת בראשותו, כדי לבדוק את נושא התעסוקה של האוכלוסיה הערבית בחברה הישראלית.

ראובן ריבלין: קיימנו מספר ישיבות עד היום עם שרים ואנשים העומדים בראש מערכת התעסוקה בישראל, ביקשנו ללמוד את הנתונים שיביאו אותנו למצב בו נוכל לגבש מסקנות והמלצות לצורך שיפור מעמדם של אזרחים ערבים בישראל בנושא התעסוקה.

ראובן ריבלין: נמצא אתנו היום מנכ"ל שירות התעסוקה, מר יוסף פרחי שאני מקדם אותו בברכה, ביקשנו ממנו מספר נתונים והערות לגבי נושאים מסוימים.

ראובן ריבלין: אחר כך ניכנס לפרטים של ישובים ספציפיים, שבהם אוכלוסיה בגיל העבודה מעל ל-2000 נכון ל-2008.

ראובן ריבלין: במחקר שפורסם על ידי האגף למחקר ומידע בשירות התעסוקה עולה כי שיעור דורשי העבודה בקרב תושבי הישובים הערבים גבוה פי 2.4 מאשר בקרב כלל תושבי ישראל, בישובים מעל 2000 נפש.

ראובן ריבלין: כמו כן מצוינים 39 ישובים בהם מספר דורשי העבודה הוא הגבוה ביותר והם ישובים מהמגזר הערבי.

ראובן ריבלין: ביקשנו ממר פרחי, מנכ"ל שירות התעסוקה להתייחס למאפיינים של השתתפות התושבים הערבים בכוח העבודה בהשוואה למגזר היהודי והשוואה לעיירות הפיתוח.

ראובן ריבלין: כמו כן ביקשנו לדעת מהם ההבדלים העיקריים בתעסוקת נשים ערביות והשתתפותן בכוח העבודה בהשוואה לנשים יהודיות ולעיירות הפיתוח.

ראובן ריבלין: כיצד אנחנו יכולים לראות את דרכה של הרשות לעתיד לבוא בקשר לאפשרות לצמצום הפערים הקשים שאותם אנחנו למדים מתוך העבודות הנמצאות בידינו.

ראובן ריבלין: ישיבה זו תימשך עד השעה 14:00 בגלל אילוצים, שכן אני צריך להשתתף באחת התכניות המדברות על הצגות תקציב המדינה, שמשפיע בדרך כזו או אחרת על הנשואים שאנחנו מדברים עליהם כאן, מי שמבקש לדבר אנא להעביר את הבקשה למנהלת הוועדה, בבקשה אדוני המנכ"ל, יוסף פרחי.

יוסף פרחי: אני שמח להיות פה בוועדה כי אני חושב שהעיסוק בנושא של דורשי עבודה במגזר הערבי הוא נכון, מתבקש והוא גם צורך הכרחי ופועל יוצא של הסתכלות על איזון נכון בקרב האוכלוסיות במדינת ישראל בתת אוכלוסיות.

יוסף פרחי: ברשותכם אמסור את הנתונים המרכזיים של האוכלוסיה הערבית במדינת ישראל, אני מבקש לציין שהפילוח שלנו מתייחס לישובים ערבים, אין לנו פילוח של אוכלוסיות מעורבות.

יוסף פרחי: ניתן לעשות הקשה סטטיסטית קרובה לאמת בעניין הזה, יחד עם זאת, על מנת לדייק בנתונים, אני רוצה לומר שאנחנו מתייחסים בעיקר לישובים הערבים.

יוסף פרחי: נתחיל מזה שסך הכול היום האוכלוסיה הערבית בגיל העבודה במדינת ישראל היא 990,600 מתוך 5,198,000 שמהווים כ-19% מסך כל המשתתפים בכוח העבודה האזרחי.

ראובן ריבלין: עד כמה שאני מבין חלקם באוכלוסיה הוא 13%.

יוסף פרחי: בכוח העבודה האזרחי חלקם 19%.

ראובן ריבלין: בכוח, לא בפועל.

ראובן ריבלין: זה עוד יותר חמור.

דני גרא: אני חושב שזו טעות, האוכלוסיה בגיל העבודה מגיל 15 ומעלה, לפי הנתונים שלכם, 5,400,000 סך הכול ארצי, ערבים 584,109.

דני גרא: בישובים הערבים זה 11%.

יוסף פרחי: לפי הנתונים שלנו הם מהווים 19%, אבל אני לא חושב שזו הבעיה כרגע.

יוסף פרחי: על פי הנתונים של שירותה תעסוקה, מספר דורשי העבודה בישובים הערבים היום הוא 49,300 שמהווים 26% מכלל דורשי העבודה המתייצבים בלשכות העבודה.

יוסף פרחי: ישנה מדידה נוספת של אוכלוסיות שנמצאות בעומק האבטלה, עומק אבטלה מוגדר אצלנו כאנשים שמקבלים אבטחת הכנסה מעל 270 יום.

יוסף פרחי: מספר דורשי העבודה בעומק אבטלה בישובים הערבים הוא היום 27,944 שמהווים 56.6% מכלל דורשי העבודה, לעומת 37.4% בעיירות פיתוח ו-40.3% ממוצע ארצי.

יוסף פרחי: אם אני מתייחס לשאלות ששאלתם איפה היום הבעיה העיקרית ולמה יש עודף אבטלה במגזר הערבי, הייתי מחלק את זה לשלושה מרכיבי יסוד: המרכיב הראשון הוא שיערו ההשכלה, אני יכול לספר לכם שיש מתאם הפוך ודי מבוסס בין שיעור השכלה גבוה במגזר הערבי לבין הנושא של האבטלה.

ראובן ריבלין: אם יש לנו 7 מיליון תושבים, ו-1.3 מיליון תושבים ערבים, שבהם יש דורשי עבדוה בערך כ-500 אקדמאיים, זאת אומרת שהשיעור שלהם הוא 2%.

ראובן ריבלין: תיקח את הנתונים של יוני שההבדלים לא משמעותיים בין ערבים ליהודים.

ראובן ריבלין: בהשכלה האקדמאית יש כ- 400 משכילים אקדמאיים שהם כ- 2% מכלל דורשי העבודה לעומת מקומות אחרים שאנחנו מדברים על אחוזים גבוהים יותר.

ראובן ריבלין: אתה אומר אין בכלל אבטלה אצל אקדמאיים כי יש מספר אקדמאיים מאד מצומצם.

יוסף פרחי: לא זה מה שאמרתי, רציתי לומר שכשאנחנו מנסים לנתח למה יש יותר אבטלה במגזר הערבי, אז אמרתי שיש שלוש סיבות, ואני אומר אותן כדי לנסות ולהוביל לדרכי פתרון אפשריים, הסיבה הראשונה היא הפרשים משמעותיים בהשכלה.

יוסף פרחי: כדי למצוא עבודה במדינת ישראל אתה צריך לבטל חסמים שמרחיקים אדם משוק העבודה, החסמים האלה יכולים להיות חסמים במעגל הפרטי של האדם וגם חסמים במעגלים היותר רחבים, החברתיים ההשכלתיים וכו'.

יוסף פרחי: אחד החסמים הבולטים שלדעתי צריך לתת עליהם את הדעת ברמה הלאומית, הוא חסם ההשכלה וההכשרה המקצועית.

ראובן ריבלין: נדמה לי שמה שלמדנו עד היום הוא הפוך, שאם אתה לוקח פועלים לבניין, אז יש עבודה, בעוד שמשכילים ערבים כמעט ואינם מוצאים מקום עבודה.

יאסר עואד: אנחנו לא מבינים את הקשר שהוא מדבר עליו, יש לנו אלפים אקדמאיים ערבים, לפי נתוני הלמ"ס, שהם מובטלים, בקרב הנשים הערביות מדובר ב- 43%, בקרב אקדמאיים ערבים 13%.

ראובן ריבלין: קודם כל באתי ללמוד עובדות כדי לדעת איך להתמודד עם הדברים, אם זה מגמתי מכיוון המדינה הציונית או לא, קודם כל נדבר על עובדות.

ראובן ריבלין: לכן אני שואל, האם זה נכון שאותם אקדמאיים ערבים בכלל לא פונים לרשות התעסוקה?

ראובן ריבלין: יכול להיות שהם לא פונים כי הם יודעים שלא יקבלו שום סעד.

ראובן ריבלין: אני מבקש , למרות שאני רוצה לפתח רב שיח, גם בשאלות ותשובות, משום שמר פרחי לא מזדמן לכנסת בכל יום, ואנחנו רוצים ללמוד ממנו, ננהל דיון מסודר.

ראובן ריבלין: תסביר לי, מה הבעיה?

ראובן ריבלין: העבודה היא שרבים מהאקדמאיים מהמגזר הערבי הם מובטלים.

ראובן ריבלין: לעומת זאת, ישנה עובדה נוספת, שהמשכילים האקדמאיים מהמגזר הערבי לא פונים ללשכתה תעסוקה.

ראובן ריבלין: לכן לשכת התעסוקה תאמר שלכל מיש פונה ההיענות שלנו רבה.

ראובן ריבלין: אם פונים 519 אקדמאיים כאשר יש אלפי מובלטים, זה לא מאפשר לנו לקבל מלשכת התעסוקה נתונים וזו בעיה שאנחנו צריכים להבין.

ראובן ריבלין: אני מציע שתעביר לנו את העבודות ולאחר מכן תביע דעתך.

יאסר עואד: שמי יאסר מעמותת סיכוי, רציתי להגיד שעובדתית, מבחינת הנתונים של השלכה המרכזית לסטטיסטיקה, יש לנו כמעט 11,500 אקדמאיות ערביות מובטלות, זה נתון אחד.

יאסר עואד: הן לא רשומות בשום מקום אבל רשומות בלמ"ס.

יאסר עואד: דבר שני, אקדמאיים ערבים יש כמעט 5,000 אקדמאיים ערבים זכרים שלא מוצאים עבודה, ביחד זה כ-16,000.

יאסר עואד: דבר נוסף שאני רוצה לדבר עליו הוא למה לא פונים ללשכת התעסוקה.

יאסר עואד: קודם כל, כמעט ואין לשכות תעסוקה במגזר הערבי לאקדמאיים, תתקן אותי אם אני טועה.

יאסר עואד: היו כמה ניסיונות שעשינו בעבר.

יוסף פרחי: אין יותר לשכות תעסוקה לאקדמאיים, יש תעסוקה מעורבת.

יאסר עואד: אני אשמח לשמוע על המספרים שלכם לגבי לשכות התעסוקה באוכלוסיה הערבית בשנה האחרונה.

יאסר עואד: דבר נוסף, האקדמאיים הערבים לא מוצאים תשובה בקרב לשכת התעסוקה.

יאסר עואד: מה עוד שבבדיקה האחרונה שעשיתי בלשכת התעסוקה לגבי אקדמאיות ערביות שפנו לשלכת התעסוקה בכל הארץ, מצאתי 146 מתוך 11,500, זאת אומרת שהם לא מודעים שקיימים עוד 11,422 אקדמאיות שלא פונות ללשכת התעסוקה.

יאסר עואד: היו"ר ראובן ריבלין: מר פרחי בא ואומר, אני אטפל בכל מי שפונה אלי, אם אצליח או לא זו שאלה אחרת, אתייחס או לא אתייחס זו שאלה אחרת, אני בעדם או לא בעדם שאלה אחרת, אבל למה הם לא פונים?

יאסר עואד: מי שצריך להנגיש את השירות הזה זה לשכת התעסוקה.

יאסר עואד: העבודה שלה היא למצוא עבודה מתאימה לאנשים.

יאסר עואד: אין נגישות לאוכלוסיה ערבית אקדמאית ללשכת התעסוקה.

יאסר עואד: גם אלה שפונים לא מוציאם עבודה מתאימה.

יאסר עואד: זו לא תשובה הולמת לאוכלוסיה הזו ועוד לא דיברנו על האוכלוסיה הלא אקדמאית, שם המצב יותר קשה.

יאסר עואד: לפחות לאוכלוסיה האקדמאית, כפי שאמר אדון פרחי שהיום אין לשכות כאלה, אני לא יודע מי יטפל בהם.

יאסר עואד: גם כאשר דנו בנושאים שקשורים באקדמאיים, גם בישיבות הקודמות, אף משרד לא נתן תשובה הולמת.

יאסר עואד: גם לשכת התעסוקה שהיא המפלט האחרון לכל מובל, במיוחד לאקדמאיים, לא נותנים תשובה הולמת.

יאסר עואד: היו"ר ראובן ריבלין: לשכת התעסוקה מעצם טיבה ותפקודה היא כזו שפונים אליה, היא לא מחפשת.

יאסר עואד: אני מבין שאם יודע אקדמאי ערבי שהליכה ללשכת התעסוקה היא ברכה לבטלה, שבלאו הכי זה רק תירוץ כדי להסביר לו מדוע אין לו עבודה, זו שאלה שאנחנו צריכים להפנות אליו.

יאסר עואד: שאלתך ברורה, מר פרחי יענה עליה אחר כך.

דני גרא: שמי ד"ר דני גרא, יועץ הוועדה, נשים קודם את העובדות כדי שנדע בדיוק בפני מה אנחנו מתמודדים.

ראובן ריבלין: עם כל הכבוד, אני לא אוהב שבמדינת ישראל אנחנו עוסקים ביועצים לענייני ערבים, זה דבר לא טוב, אנחנו צריכים לעסוק בערבים ולא ביועצים.

דני גרא: אני לא יועץ לענייני ערבים, שיעור בעלי ההשכלה האקדמאי מכלל דורשי העבודה במדינת ישראל , בסך הכול הוא למעלה מ-10%.

דני גרא: ראה זה פלא, מכלל דורשי העבודה הערבים רק אחוז אחד הם אקדמאיים.

דני גרא: נשאל את עצמנו מה קורה, יש כאן בעיה, או ששירותה תעסוקה מצד אחד לא נותן מענה משום שאם היה נותן מענה והיה מוצא עבודה לאקדמאיים, ערבים הם היו הולכים לשם, הרי הם רוצים לעבוד.

דני גרא: זו שאלה שהשירות צריך לשים לעצמו ולתת לעצמו תשובה.

דני גרא: אני לא מקבל את העובדה שהם לא באים, הם אל באים משום שכנראה השירו אינו מספק את מה שמצופה ממנו.

דני גרא: השאלה השנייה היא האם הוא לא מספק את זה משום שאלו הן בעיות התלויות בתוך השירות?

דני גרא: למשל 25% מדורשי העבודה שלך הם ערבים אבל רק 6% מהעובדים שלך הם ערבים.

דני גרא: כלומר, מבחינת המבנה לך, האם אתה מסוגל להתמודד עם כוח העבודה הערבי?

ראובן ריבלין: זו תופעה שיכול להיות שמשליכה על העניין, אבל נדמה לי שאתה מקדים את השאלות, אנחנו רוצים לבדוק קודם כל את הבעיות היסודיות יותר.

דני גרא: השאלה הבאה, האם אתה מסוגל לספק לערבים אקדמאיים עבודות במקצועותיהם, כי חלק מהבעיה היא שחלק מהגברים האקדמאיים עובדים אבל לא במקצועות אקדמאיים.

דני גרא: הנקודה השלישית, האם אתה יכול להניע את הגלגל כך שהמשק - - -

ראובן ריבלין: יש גם הרבה עובדים יהודיים שלא עובדים במקצועות האקדמאיים.

יאסר עואד: יש 20% מתוך אילוץ.

דני גרא: השיעור גבוה.

דני גרא: הדבר האחרון שאני שואל, האם רואה שירות התעסוקה כתפקיד מרכזי שלו להניע את המשק כדי שהוא יקלוט עובדים ערבים?

דני גרא: כי בסופו של דבר אתה השדכן בין דורש העבודה למעסיק.

פאטמה סרסור: פאטמה סרסור, רכזת פרויקט "אופק נשי", נשים קולטות נשים בעסקים.

פאטמה סרסור: מבחינת הנתון הקיים, הוא לא כולל את כל האוכלוסיה.

פאטמה סרסור: הנשים הערביות לא עבדו אף פעם, אפילו שיש להן 12 שנות לימוד ועוד שנתיים אקדמאיות, אין להן נגישות.

פאטמה סרסור: לשכות התעסוקה לא נמצאות בכל הארץ, היא צריכה להיאלץ לנסוע רחוק.

פאטמה סרסור: חוץ מזה גם אין לה תקווה למצוא מקום כי היא אף פעם לא עבדה בשביל מה לה להירשם ולא לקבל דמי אבטלה.

פאטמה סרסור: אני רואה שמגיעים עולים לארץ ועושים להם הכשרה.

פאטמה סרסור: אני מצפה שהיחס הזה יהיה גם לנשים ערביות בארץ, שיקבלו הכשרה.

פאטמה סרסור: צריך לעשות פרויקט מיוחד שייתן מענה לנשים הערביות .

יאסר עואד: כמעט ואין הכשרה, אפילו לא "כמעט", אין הכשרה לאקדמאיים בשלכת התעסוקה.

פאטמה סרסור: לא רק לאקדמאיים, בכלל הכשרה.

פאטמה סרסור: כשאני שולחת אלמנה ללשכת התעסוקה נותנים לה הכשרה 5,000 ₪, מה היא תעשה עם זה?

ראובן ריבלין: לגבי לשכות התעסוקה, אין לשכות תעסוקה בארץ לפי מגזרים, יש לפי אזורים גיאוגרפיים.

פאטמה סרסור: אבל כשאני נמצאת בכפר קאסם וצריכה להגיע לפתח תקווה, אין לי תחבורה.

ראובן ריבלין: אנחנו מנסים לרות איך אנחנו יכולים לצמצם פערים אבל לא לדרוש כל מיני דרישות של אוטונומיות תעסוקתיות.

ראובן ריבלין: אני במדינת ישראל חושב שכל האזרחים הם שווים וצריך לתת לכולם את ההזדמנות השווה עד כמה שהדבר קשה בגלל מנטאליות ודברים משתנים בין קבוצה לקבוצה.

ראובן ריבלין: אני מוכרח לומר שזה שאין תחבורה זה דבר שצריך לתת את הדעת עליו.

נאדיה חילו: מאחר שכל המחקרים והנתונים הראו שהנושא של התחבורה משפיע, בעיקר על נשים, עשיתי סקר כללי לגבי כל הקווים, מאיפה הם מגיעים, לאן הם נכנסים ומה התדירות שלהם.

נאדיה חילו: פניתי בנושא לשר מופז, הייתה לי ישיבה אתו ואני יודעת שהוועדה שהוא הקים לשיפור נושא התחבורה לקחה בחשבון את הדברים האלה.

נאדיה חילו: רציתי גם לקדם חוק בעניין הזה, להגיד לך שהמצב השתנה מאז ושהיה שיפור, אז לא, אבל זה צריך בהחלט להמשיך ולדחוף.

ראובן ריבלין: אנחנו נמצאים כרגע עם האורח החשוב שלנו מלשכת התעסוקה, אני מוכרח לומר שנושא התחבורה הוא בעיה בפני עצמה משום שאגד מחויבת במתן שירות אוניברסאלי שזה לכל מקום שבו נמצאים אזרחי ישראל ורוצים לעבור ממקום למקום.

ראובן ריבלין: החברה מקבלת יתרונות רבים תמורת זה שיתנו שירות אוניברסאלי, זה דבר שאני מציע למנהלת הוועדה להמליץ בפני היושב ראש לקיים דיון מיוחד לגבי זה.

ראובן ריבלין: אי אפשר לקיים שירותים למגזרים מסוימים אלא אם יהיו שירותים גיאוגרפיים שווים לכולם.

ראובן ריבלין: מה שאמרת הוא חשוב רשמנו את הערתך החשובה ואני מציע בכל זאת שנתעסק היום באותם דברים שקשורים ללשכת התעסוקה.

כאמל ריאן: הערה נוספת, המטרה היא איך להוציא את האקדמאיים הערבים ממעגל האבטלה, זו המטרה של כולנו.

ראובן ריבלין: הם לא פונים משום שאין להם מענה.

כאמל ריאן: יש החלטת ממשלה לשילוב אקדמאיים ערבים בשירות המדינה, למה לא מיישמים אותה?

כאמל ריאן: אם היו מיישמים את ההחלטה הזו, כרגע אנחנו צריכים לפחות 1,300 עד 1,400 אקדמאיים ערבים לשירות המדינה.

כאמל ריאן: נניח ששום דבר לא ישתנה בנתונים, אחרי התוספת של 1,400 ערבים אקדמאיים לשירות העבודה נצרף כל שנה לפחות 200, 300 אקדמאיים ערבים.

ראובן ריבלין: זה כדי לקיים את החלטת הממשלה.

כאמל ריאן: למה לא מיישמים את ההחלטה?

כאמל ריאן: יש יעדים מאד ברורים, צריך לעמוד ביעדים האלה.

ראובן ריבלין: נדמה לי שלשכת התעסוקה לא יכולה לתת לך מענה לזה, היא לא יכולה לומר למשרדי הממשלה, אני אכפה עליכם את החלטת הממשלה.

כאמל ריאן: אני לא מייחס את ההערה ללשכת התעסוקה.

ראובן ריבלין: אז אני מציע לא לנצל את ההזדמנות שאני יושב ראש חסר ניסיון ואתם רוצים בכל רגע לעניין אותי בבעיה אחרת שלשמה הוקמה ועדת החקירה הפרלמנטארית.

ראובן ריבלין: אני מציע שכדי שנוכל להיות יעילים בישיבתנו נתכנס לאותן שאלות שאנחנו רוצים לברר בעניין לשכת התעסוקה.

נאדיה חילו: שאלה למנכ"ל, ידוע שפועלים בחברה האזרחית כל מיני ארגונים שיש להם מטרות לשלב נשים ואקדמאיים ערבים, חלקם בציבור הערבי וחלקם בציבור היהודי, כמו לדוגמה "קו משווה" עמותה שהוקמה לא מזמן, שמשלבת אקדמאיים בתחום הפיננסי.

נאדיה חילו: השאלה שלי היא האם לשירות התעסוקה יש את הפריסה של כל אותם גופים שהם מאגרי ידע ומשאבים ויכולים לתת פתרונות, גם אם לא פתרון אחד רוחבי.

נאדיה חילו: כשדיברתי עם המנכ"לית של "כף משווה" לפני שבועיים היא אמרה לי, יש לי הרבה מקומות עבודה בתחום הפיננסי שמיועדים לערבים אקדמאיים והם לא פונים ולא מפנים.

נאדיה חילו: הייתי בהלם, צריך תכנית וצריך שיווק אבל שמעתי את זה גם במקרה אתמול בסיור בנצרת שאמרו שגם להם יש מקומות עבודה, שלא יפתרו את כל הבעיה אבל יש כמה הצעות.

נאדיה חילו: השאלה שלי היא אם נעשה משהו כדי לדעת על המקומות הללו ואם לא נעשה, צריכה להיות פעולה יזומה שלכם למפות את כל המסגרות האלה, לקבל את הנתונים ואת מקומות העבודה ולהיות החוליה המחברת.

נאדיה חילו: לדעתי זה אפקטיבי, אולי לא יתפור את כל הבעיה אבל מאד אפקטיבי.

ראובן ריבלין: חברת הכנסת חילו מדברת על פעולות יזומות של שירות התעסוקה לנושא צמצום הפערים.

תאופיק טיבי: שמי תאופיק טיבי מהאגודה לזכויות האזרח, יש לי שלו שאלות בשלב זה, האחת, מה מספר לשכות התעסוקה בכלל הישובים הערבים, דבר שני, מה מספר התקנים בלשכות העבודה הערביות מכלל התקנים.

תאופיק טיבי: דבר שלישי, מה מספר העובדים הערבים בלשכות התעסוקה מכלל העבודה ומה מספר העובדים הערבים הבכירים, קרי בעלי סמכויות והשפעה בהנהלה בשירות התעסוקה.

דני גרא: שתי שאלות נוספות, אדוני המנכ"ל, לפני כמעט 3 שנים הופיעה בחדר הזה מנכ"לית הקודמת של שירות התעסוקה.

דני גרא: הנתונים לא היו יותר גרועים, כלומר, אם כבר חל שינוי, הוא לרעה.

דני גרא: אם זכרוני לא מטעני, כי יעצתי אז לוועדה אחרת, נדמה לי ש-24 מתוך 26 ישובים שיאני האבטלה היו ערבים, היום אנחנו במצב אקסקלוסיבי, 39 מתוך 39, כלומר המצב גרוע יותר.

ראובן ריבלין: זה כי הוסיפו יועצים.

ראובן ריבלין: ..

דני גרא: תודה על המחמאה...

דני גרא: זה הדבר הראשון, אין שיפור ומה בכוונתכם לעשות.

דני גרא: דבר שני, מה בכוונת

דני גרא: כם לעשות כדי לשנות אולי את התדמית של שירות התעסוקה שאומרת, אנחנו מחכים לאנשים שיבואו אלינו ובמקום זה לצאת החוצה.

דני גרא: הנקודה השלישית היא, ואת זה אני אומר לחברים כאן, אנחנו אל עוסקים רק באקדמאיים, שיעור האקדמאיים הערבים הוא נמוך יחסית לכלל דורשי העבודה הערבים.

דני גרא: מה אנחנו עושים עם נשים כאשר שיעור האבטלה האמיתי הוא קרוב ל-80%?

דני גרא: מה שירות התעסוקה עושה כדי לעודד יצירת מקומות עבודה, זה חלק מעיסוקו, מה הוא עושה כדי לעסוק בהכשרה מקצועית?

דני גרא: יושב כאן המנהל החדש, ואני מברך אותו, של הרשות לפיתוח כלכלי שאמר לפני שלושה שבועות בוועדה הזו, אנחנו הולכים להסיע עובדות ערביות.

דני גרא: שאלתי, להיכן?

דני גרא: תוריד אותן מהאוטובוסים, לאיזה דלת הן ייכנסו, על זה היינו מבקשים לקבל תשובה.

ראובן ריבלין: אני מפסיק את הרצאתך המלומדת משום שלהערכתי ההרצאה המלומדת הייתה יכולה להיות כזו שלא תשיג את המטרה.

ראובן ריבלין: הואיל ואנחנו רוצים שהישיבה הזו גם תעזור לנו כדי לבוא ולראות מהן הבעיות, מהן העובדות ואיך אנחנו יכולים לנסות ולהתמודד אתן, ביקשתי מכולם לשאול את השאלות כדי לעורר את הדיון.

ראובן ריבלין: עכשיו אני מבקש לשמוע את המענה על כל השאלות האלה ולאחר מכן, אם לא תסכימו, נעשה סיבוב נוסף.

יוסף פרחי: אני מודה לכם על השאלות ואני חושב שהן שאלות ענייניות ונכונות.

יוסף פרחי: יחד עם זאת אני במקש, ברשותך אדוני היושב ראש, לשים את שירות התעסוקה בפרופורציה הנכונה שלו בין כלל השחקנים שמביאים אדם למקום העבודה.

יוסף פרחי: שירות התעסוקה הוא אחד השחקנים במשק, בנושא של היצע וביקוש הוא גם לא השחקן המרכזי.

יוסף פרחי: אם אנחנו מדברים על שיעורי אבטלה גבוהים באזורים מסוימים, התשובה לזה זו תפיסה כוללת של הממשלה לפיתוח מקומות עבודה והקצאת משאבים ושירות התעסוקה הוא גרום חשוב מאד בנושא התיווך.

יוסף פרחי: שירות התעסוקה יכול למצות את עצמו ביכולת שלו לקחת את המובטל ל מול מקום עבודה שהוא טורח מאד למצוא, לעשות את התיווך הנכון ביניהם.

יוסף פרחי: השאלות הרבה יותר מקיפות, הן שאלות נכונות מאד ולמעשה נוגעות לליבה של כל המשרדים במדינת ישראל ולאו דווקא של שירות התעסוקה, אבל אני לא אברח מחלקנו כי הוא חשוב מאד ומרכזי מאד.

יוסף פרחי: ברשותך אני אתחיל מהמעגל הפנימי, כמי שמעיד על עיסתו.

יוסף פרחי: לגבי הלשכות במגזר הערבי, יש 14 לשכות שנמצאות בישובים ערבים, מתוך 70 לשכות במדינת ישראל.

יוסף פרחי: מתוך כלל הלשכות במדינת ישראל, כמחציתן מטפלים באוכלוסיה ערבית, נקודתית, רק לאוכלוסיה ערבית יש 14 לשכות אבל יתרת הלשכות כמו למשל הלשכה בבאר שבע, דימונה, חיפה, הקריות, רמלה לוד מטפלים גם באוכלוסיה ערבית.

יוסף פרחי: כלומר מחצית מהלשכות שלנו הן לשכות מעורבות ממוקדות רק לאוכלוסיה ערבית יש 14 לשכות.

יוסף פרחי: לגבי העובדים, 10 מעובדי השירות הם מנהלי לשכות מתוך סך כל 70 הלשכות שיש אצלנו, עשרה מנהלים באים מהמגזר הערבי.

יוסף פרחי: שניים נוספים מכהנים כראשי צוותים.

יוסף פרחי: לפני שבוע השלמתי סיור כולל במגזר הערבי ואני מוכרח לומר שיש לנו שביעות רצון גדולה מאד מרמת הפקידים שבאים מהמגזר הערי, הם עושים עבודה מצוינת ואני לא מתבייש לומר שדווקא הלשכות במגזר הערבי הן הלשכות המובילות אצלנו בכל מה שקשור להישגיות בהשמה, נשמח מאד על כל עובד ערבי שאני אוכל להכניס לשירות.

תאופיק טיבי: אפשר לדעת איך אתה מחלק את זה בתוך הציבור הערבי?

תאופיק טיבי: מידע אינפורמטיבי בלבד.

ראובן ריבלין: איך אתה רוצה שיאפיין?

ראובן ריבלין: לפי עדה?

תאופיק טיבי: אלה חלק מהעובדות.

יוסף פרחי: למיטב זכרוני מרביתם ערבים מוסלמים אם זו האחידות שאתה מבקש לדעת, אם תרצה את הנתון נשמח לתת לך אותו, אין לי אותו כרגע.

יוסף פרחי: עלתה פה סוגיה עקרונית ורצינית על הפער העצום שיש בין הרשומים אצלנו במגזר האקדמאי הערבי, הפער הזה לא קיים בשאר האוכלוסיה, נכון לכל יום, כ-50,000 ערבים רשומים בשירות התעסוקה.

יוסף פרחי: כלומר, אם אנחנו מנסים לבודד את הבעיה, יכול להיות שהיא קיימת במגזר האקדמאי.

יוסף פרחי: בעניין הזה צריכים להתקיים שני דברים, דבר ראשון חשוב שתדעו שהשירות מטפל בראש ובראשונה למי שפונה אליו ומבקש את עזרתו.

יוסף פרחי: תזכרו גם שאנחנו חייבים לעשות מבחן הכנסה עבור ביטוח לאומי אז גם כל מי שרוצה הבטחת הכנסה ממילא מחויב להגיע אלינו, ואנחנו מחויבים לקיים עבורו פעילות.

יוסף פרחי: לאור הנתונים שאמרת, זה יהיה מאד נכון ומאד מושכל מבחינתנו ליצור משבוע הבא מנגנון שפונה לאותה אוכלוסיה.

יוסף פרחי: ברגע שהם לא פונים אלינו, אין לי גם את הכלי לזעוק עבורם מול במדינה ולהגיד שאם היו עכשיו 15,000 אקדמאיים רשומים אצלנו, זה היה מאד נכון לגשת לממשלה ולומר שאני מבקש תכנית להסבת אקדמאיים, כמו שעשינו בזמנו כשהגיעו העולים מרוסיה וזו תכנית שהצליחה מאד.

יוסף פרחי: אני חושב שהפער גדול מאד, הוא נושא למחשבה עמוקה מאד אצלנו, נקיים פעילות, גם בעיתונות כדי להזמין אותם אלינו, לנסות ולעשות מיון ולבקש עבורם.

ראובן ריבלין: למה לא עשיתם את זה עד היום?

ראובן ריבלין: האם רק השאלות שנשאלו הביאו אותך למחשבה שאולי כדאי ליזום פעולה כזו?

ראובן ריבלין: אני רק שואל מדוע לא חשבו על זה קודם, הרי אנחנו המצאנו את החוכמה.

ראובן ריבלין: ..

יוסף פרחי: יושב בחור אינטליגנטי ומעלה בעיה, מנכ"ל שירות התעסוקה חייב לבדוק את המניעים שלה ומה הסיבות ולנסות לתת לה פתרון.

ראובן ריבלין: מנחם בגין היה אומר, המובן מאליו טוב שייאמר, כי אלה דברים שכולם חשבו עליהם ולא ידעו למה, אז לפעמים צריך לומר אותם, כדי שהתשובה תהיה חדה וחלקה.

יוסף פרחי: פועל יוצא שני של העניין הזה, הוא הנושא של הסבת אקדמאיים.

יוסף פרחי: את הנתונים האלה ני אומר על סמך אינטואיציה ולא על שום דבר אחר, אם אני עושה הקבלה למגזר החרדי יכול להיות שאלפי אקדמאיים ונשים אקדמאיות למדו את מה שהן לא צריכות ללמוד, או דברים שאין להם ביקוש ותפקידה המרכזי של המדינה כרגע הוא לעשות הסבת אקדמאיים להשקיע עוד קצת, לא הרבה, עוד תקציב ולכוון אותו למקומות שאנחנו חשובים שיש בהם אופק תעסוקתי.

יוסף פרחי: נכון להיום, למרות כל המגמות, יש אופק תעסוקתי רחב מאד במדינת ישראל.

יוסף פרחי: בכל נקודת זמן אנחנו עומדים על כ-30,000 דרישות למקומות עבודה בכל יום נתון ועם טיפול נכון, קודם כל מיון של האנשים ואחרי זה הסתכלות על האדם וניסיון לצמצם את המרחק שלו מהמקום שהוא נמצא למקום עבודה פוטנציאלי.

יוסף פרחי: זה יכול להיות דרך הסבת אקדמאיים, אני חושב שזה חובתנו כמדינה לעשות את העניין הזה, אני אוכל להציג את זה אם הנשים המכובדות האלה יגיעו אלינו ונעסוק יחד בעניין.

יוסף פרחי: אני רוצה לבשר לכם שאתמול קיימנו ישיבת עבודה מאד טובה עם איימן, מנכ"ל הרשות לפיתוח כלכלי של המגזר הערבי.

יוסף פרחי: אנחנו הולכים להקים לשכת תעסוקה גדולה מאד, מפוארת, אם כל החידושים הטכנולוגים שאמורים לתת מענה טוב לאנשים בשפרעם, שתיפתח בעוד שלושה חודשים.

יוסף פרחי: שם אנחנו מסתכלים לא כלשכת התעסוקה שאנשים האלה חותמים אלא כמרכז לאספקת מקומות עבודה.

יוסף פרחי: אנחנו אמורים לחבר בעניין הזה גם את האגף להכשרה מקצועית גם את היכולות שיש לנו היום, כולל את משרד התמ"ת, גם את שיתוף הפעולה עם הרשות שקמה.

ראובן ריבלין: אנשים מקרית אתא יבואו לשם?

יוסף פרחי: גם אנשים מקרית אתא יבואו לשם.

יוסף פרחי: אני רוצה להדגיש שההסתכלות שם תהיה הסתכלות של טיפול אקטיבי באנשים.

יוסף פרחי: טיפול בהון אנושי, בחלק השלם שלו.

יאסר עואד: המרכז הזה קרוב לביתי, אני יודע שהוא בהקמה וזה מה שנקרא שינוי חשיבה ועל זה אנחנו מדברים כל הזמן.

יוסף פרחי: בעזרת השם נזמין בעוד כשלושה חודשים את היושב ראש, גם הקבוע וגם ממלא המקום לבקר במקום.

נאדיה חילו: הקמת הרשות לפיתוח כלכלי במגזר המיעוטים זו הצעת חוק שלי.

יוסף פרחי: אני רוצה לתרום לדיון כמה דברים שהם חסכים במגזר הערבי ויכולים לתרום.

יוסף פרחי: הדבר המרכזי ביותר לדעתי הוא היכולת להקטין חסמים ברמת הפרט.

ראובן ריבלין: מנהל לשכת תעסוקה צריך תנאי סף של אקדמאי?

יוסף פרחי: מה שאני קיבלתי כירושה מקודמתי, קיבלתי מנהלי לשכות טובים מאד.

יוסף פרחי: מרביתם עם השכלה העונה על הצרכים, אני חושב שהבעיה שלנו היום היא אל בהשלכה שלה מנהלים אצלנו, יש היום שמירה ניהולית טובה ביותר בשירות התעסוקה.

ראובן ריבלין: האוניברסיטה של החיים לא פחות חשובה.

נאדיה חילו: יש מנהלות?

יוסף פרחי: יש הרבה מנהלות, מרבית המנהלים אצלנו הן מנהלות.

ראובן ריבלין: למה הדרגה כל כך נמוכה של מנהל לשכת תעסוקה?

יוסף פרחי: גם זה נושא לדיון.

הניה מרקוביץ: זה מקביל לדרגה 40 במח"ר.

הניה מרקוביץ: אם מתקבל לזה עובד אקדמאי מקבלים שכר לפי אקדמאיים, כשהוא יוצר למכרז פומבי אז תמיד חובה של אקדמאי לדרגה כזו.

ראובן ריבלין: איזה אקדמאי יגיש עצמו למשרה עם דרגה כזו?

ראובן ריבלין: אני סיימתי משפטים ואני לא חושב שאני יכול להיות עורך דין בעיר שלי או במושבה שלי ואני רוצה להיות בשירות התעסוקה.

ראובן ריבלין: אומרים לי הדרגה שלך היא 40.

הניה מרקוביץ: אלה הדרגות הבינוניות שאחריהם מתקדמים בתוך השירות.

הניה מרקוביץ: הגיוס בדרך כלל הוא לא לתפקידים הבכירים יותר.

נאדיה חילו: כששאלתי על מנהלות התכוונתי למנהלות מהמגזר הערבי, מתוך העשר שציינת יש גם נשים מנהלות?

יוסף פרחי: אני חושב שלא.

יוסף פרחי: אני בכל זאת רוצה לתרום לדיון את הניסיון שנצבר אחרי 50 שנה בשירות, ישנם לדעתי עוד שלושה חסמים שבראיה הלאומית צריך לתת להם פתרון.

יוסף פרחי: החסם הראשון והחשוב ביותר היא כל הסוגיה של העצמה אישית והכשרה מקצועית.

יוסף פרחי: כשאני אומר העצמה אישית זו השלמת השכלה, לימוד שפה, זה הכשרה מקצועית זה כוונון האדם דרך הסתכלות על האדם, איך אני מעצים את האדם וממקם אותו נכון ולעניין הזה המשאבים המוקצים היום ברמה הלאומית הכוללת על ידי משרד התמ"ת נמוכים מאד בכל מה שקשור באוכלוסיה בכלל ובאוכלוסיה ערבית בפרט.

יוסף פרחי: דבר שני, דובר עליו מקודם והוא חסם גדול ביותר, ומאד בעייתי, זה לא מובן מאליו היום, במיוחד אישה, עולה לאוטובוס או לרכבת ומגיעה למקום העבודה.

יוסף פרחי: זה לא מובן מאליו והיא צריכה שמישהו יסיע אותה, אח או בן דוד, בהיעדר תחבורה ציבורית מסודרת וזה יוצר בעיה קשה מאד.

יוסף פרחי: יש הרבה מקומות עבודה שמתנים את ההגעה של האנשים בצורה מסודרת והיא לא קיימת היום במרבית המקומות זה חסם קשה ביותר, כל סוגיית התחבורה הציבורית.

יוסף פרחי: דבר נוסף, אסור להתעלם מהעובדה שמקיפה עשרות אלפים במגזר הערבי והיא המאפיין של האישה הערבייה, ואני אומר את זה לחיוב.

יוסף פרחי: אם אתה לוקח היום עשרות אלפים מהאנשים, שאישה שומרת מסורת ויש לה ילדים, יש לה קושי בשפה, יש לה קושי אמיתי ואובייקטיבי להיטמע בעיר הגדולה בעבודות, אני חושב שאנחנו צריכים להתכוונן למקומות עבודה ולפעמים זה לא בושה לסבסד מקומות כאלה, לתוך הכפרים ולתוך המגזר הערבי כדי לאפשר להם גם לקיים את המסורת, שאני חושב שהיא דבר חשוב מאד, כדי לקיים את המשפחה וגם כדי לעבוד במקום עבודה.

יוסף פרחי: ברגע שאתה שופט אותם במשקפים של מובטלת יהודיה חילונית, זו טעות גדולה מאד.

יוסף פרחי: יותר נכון לשפוט אותה במשקפים יותר דומות, של אישה חרדית שבאמת המדינה מכווננת לשם פרויקטים דומים.

יוסף פרחי: צריך ליצור התאמה בין מקומות עבודה צפויים לבין מבנה החברה והאישה בעניין הזה.

יוסף פרחי: אני מבקש להזכיר ברקע שיש בשירות התעסוקה כ-80,000 מובטלים ומקבלי אבטחת הכנסה שמוגדרים אצלנו בעומק אבטלה.

יוסף פרחי: הם עברו את ה-279 יום ומעלה ולהם המדינה אמורה לצאת בקרוב, אני מקווה שהעניין יתנהל בצורה מסודרת וזה יהיה כפי שאנחנו מתכננים, פרויקט של תעסוקה.

יוסף פרחי: לדעתי הפרויקט הזה, עם הכוונה נכונה ועם שליטה נכונה על המשאבים העצומים שהמדינה רוצה והולכת להשקיע בעניין יכול לפתוח אופק נכון בכל הטיפול באבטלה במגזר הערבי.

יוסף פרחי: אם התכנית הזו תקלוט בתוכה, כפי שאנחנו תובעים היום, מנה מסודרת של הכשרה מקצועית, מנה מסודרת של השלמת השכלה ותהיה מחוברת למקומות עבודה ותדע לתת גם הסעות, לדעתי המדינה הולכת בכיוון נכון לפתרון של עומק האבטלה במגזר הערבי, ואני מדבר על אלה שמעל 270 יום.

יוסף פרחי: כדי לסכם א הדברים, אני בהחלט חושב ששירות התעסוקה צריך לתת פוקוס חזק מאד לכיוון המגזר הערבי.

יוסף פרחי: אנחנו מתחילים בשתי תכניות, הראשונה תכנית בצפון ותכנית שנייה תכנית למגזר הבדואי בדרום.

יוסף פרחי: דבר שני, העניין הזה בהחלט צריך לעלות על המפה ביכולת של המדינה ליצור מוקדי עבודה שמתאימים בצורה חד ערכית לאוכלוסיה ולא רק הפוך.

יוסף פרחי: השוק החופשי מייצר מקומות עבודה אבל לפעמים המדינה צריכה להיות גורם מתערב ולא רק לתת לשוק החופשי לייצר את מקומות העבודה מותר למדינה לבוא ולהגיד שאני במשולש או בכסייפה עוזרת לייצר מקומות עבודה שמתאימים לאוכלוסיה כי אחרת אין פתרון אחר.

יוסף פרחי: הדבר האחרון, אין שום יכולת לחלץ אדם מקו העוני בכלל ובמדינת ישראל בפרט בלי העצמה אישית.

יוסף פרחי: לשם צריך שהעניינים יכוונו ושירות התעסוקה כדי לזעוק בעניין מצד אחד ומצד שני נעשה פעולה אקטיבית לרכז אלינו את כל אותם אנשים שדברו היום סביב השולחן וטוב שדברו.

יוסף פרחי: תודה.

ראובן ריבלין: נדמה לי שההערה שהארת את עינינו ביצירת מקומות עבודה הוא נושא שהממשלה צריכה לתת את הדעת.

ראובן ריבלין: סבסוד זה דבר שנוגד את הכללים שהכלכלה הישראלית מושתתת עליה.

ראובן ריבלין: משרד ראש הממשלה הבטיח הבטחות בעניין זה?

איימן סייף: אני לא ידוע אם הבטחות אבל המסלול הזה קיים.

ראובן ריבלין: אני זוכר שהיו פעמים רבות שהמדינה מקומות עבודה במקומות בהם המסורת חייב את האנשים להישאר באותו מקום שבו הם גרו.

ראובן ריבלין: זה היה בעיקר באותם מגזרים של מפעלים עתירי כוח אדם.

ראובן ריבלין: כולם בסופו שלד בר עברו לירדן ואיבדנו פה מאות אם לא אלפי מקומות עבודה, התקופה שכל מיני מתפרות למיניהן היו בישובים עצמן, כולם נהנו.

ראובן ריבלין: בעלי המפעלים נהנו כי היה להם כוח אדם זמין בכל רגע, הם היו יכולים לייצר אבל היכולת להתחרות בשכר הייתה כזו שהפכה את המפלים האלה ללא רווחיים לכן בסופו של דבר הם עברו.

איימן סייף: יכול להיות לפעמים שהסבסוד יותר זול מאבטחת הכנסה.

ראובן ריבלין: זה תמיד יותר זול, מי ממשרד התעשייה והמסחר?

איימן סייף: ברשותך אני רוצה להתייחס לסוגיה הזו, יש מסלול תעסוקה במשרד התעשייה והמסחר שהמטרה שלו לסבסד את עלות העבודה.

איימן סייף: המסלול בא ואומר השתתפות בעלות העבודה עד גובה של 20% לתקופה של חמש שנים.

איימן סייף: המסלול הזה קיים ופועל.

ראובן ריבלין: מסלול מצוין רק אולי תאיר את עינינו בכמה מקומות, מי לקח את המסלול הזה?

איימן סייף: המסלול הזה מופעל שלוש שנים ובשנתיים הראשונות ההפעלה שלו הייתה מאד בעייתית במגזר הערבי, גם בגלל בעיות של פרסום והנגשת הכלי הזה למגזר הערבי מצד משרד התמ"ת, ומצד שני בגלל חוסר מודעות של המגזר לכלי הקיים הזה.

איימן סייף: עשינו פעולות יזומות של כנסים ימי עיון ופרסום בעיתונות לכלי הזה, בהרצאות האחרונות שהיו בשנה האחרונה יותר מ-70% מההקצאה הלכה למגזר הערבי.

איימן סייף: מי לקח את זה?

איימן סייף: אני מסכים אתך שחלק מזה זה גם התעשייה המסורתית, ואני לא מתבייש בזה.

יוסף פרחי: זה בסדר גמור.

איימן סייף: יש לי גם דוגמאות מאד יפות של מרכזי תוכנה שהוקמו בנצרת ובשפרעם וזכו גם בהקצאות האלה, מדובר על 84 עובדים במרכז בנצרת, מרכז תוכנה שהוא מרכז של אקדמאיים ועוד מרכז בשפרעם שנותן שירותי אאוט סורסינג לחברות הי-טק.

איימן סייף: יש שימוש בזה.

ראובן ריבלין: אני יודע שבמגזר החרדי, ישמנו בירושלים יכולות של נשים חרדיות לעבוד מהבית באמצעות המחשב שמחובר למרכז.

ראובן ריבלין: האם הדבר הזה אפשרי במגזר הערבי בתקופה הנראית לעין?

כאמל ריאן: אני חושב שלסבסד מקומות עבודה זאת לא הדרך הקלאסית והקפיטליסטית כדי לייצר מקומות עבודה.

ראובן ריבלין: זה מנוגד לאופי הכלכלה הישראלית אבל יש לנו חובה לזה.

כאמל ריאן: במונחים כלכליים אני חושב שלייצר מקומות עבודה זה צריך לבוא או דרך הסקטור הפרטי או דרך הסקטור הציבורי.

ראובן ריבלין: או במשולב הסקטור הפרטי עם סיוע של הסקטור הציבורי.

כאמל ריאן: מחקרים מוכיחים שסבסוד עבודה לא יעל ובסופו של דבר זה יביא הוצאות גבוהות לממשלה וגם למשלמי המיסים.

כאמל ריאן: רציתי לראות את הממשלה מתערבת במגזר הערבי כדי ליישם החלטות ממשלה מסוימות, איימן מכיר את הנושא הזה.

כאמל ריאן: זה יגרום לצמצום פערים.

הניה מרקוביץ: הוא מתכוון להחלטות שנוגעות לנציבות.

כאמל ריאן: דיברת על נושא חשוב שהוא צמצום פערים בין שני המגזרים ולצמצום פערים שייך גם יישום החלטות ממשלה שאם זה אקדמאיים או לא אקדמאיים, נשים או לא, זה כבר דבר אחר.

כאמל ריאן: כדי לקדם את העניין הזה צריך ליישם החלטות ממשלה מסוימות וההחלטה הכי טובה והכי ברורה היא לגבי שילוב אקדמאיים ערביים בשירות המדינה.

הניה מרקוביץ: אין החלטה על אקדמאיים בנושא הזה.

הניה מרקוביץ: ההחלטה לא מדברת ספציפי על אקדמאיים.

כאמל ריאן: אני מתקן את עצמי, על שילוב ערבים בשירות המדינה.

כאמל ריאן: הבעיה שיש לנו ייצוג נמוך מאד בכל משרדי הממשלה, זה גם נושא לצמצום פערים.

הניה מרקוביץ: יש לכם מועמדים?

ראובן ריבלין: הויכוח הזה עוד יתקיים כאן צורה יותר עמוקה, השאלות שאתה מעלה הן שאלות כלליות של מדיניות שלא קשורות לשירות התעסוקה.

ראובן ריבלין: נשאלה שאלה אם יש לכם מועמדים, הייתי עונה לזה תשובה.

כאמל ריאן: כשלא עונים זו גם תשובה.

ראובן ריבלין: אני רוצה להתמקד כרגע בנושא שכל הישיבה הזו מיועדת לו והוא של שירות התעסוקה מול הבעיה הכללית שהוועדה מטפלת.

ראובן ריבלין: מה שאתה אומר זה הליבה של תפקיד הבעיה, אבל שמעתי היום שאלה ששאל יאסר והמנכ"ל שיש לו השפעה רבה אמר שהשאלה שלו נותנת רעיון.

ראובן ריבלין: הרעיון הזה נדמה לי היה מתבקש כל הזמן אבל טוב שזה נאמר.

ראובן ריבלין: שמעתי גם על הנושא הגיאוגרפי שתקפנו אותו והתברר שמקימים בכל זאת, אני נגד חלוקה מגזרית, אני בעד חלוקה גיאוגרפית, אני בהחלט בעד זה שאנשי קרית אתא, יבואו למרכז בשפרעם ואנשי אום אל פחם יבואו לפתח תקווה.

ראובן ריבלין: אם יש בפתח תקווה לשכה אין שום הצדקה להקים אום אל פאחם זה לא מתקבל על הדעת.

ראובן ריבלין: אם יש לשכה בואדי ערה לא ילכו לעפולה, עפולה תבוא לואדי ערה כי הם פחות אנשים.

ראובן ריבלין: מדינה שמתקיימת יחד ורוצה לבטל פערים, בנוסף על הפערים שאי אפשר לבטל אותם.

ראובן ריבלין: הויכוח ביני לבין היושב ראש הקבוע, למרות ידידותנו תימשך עד קץ הדורות, אבל אני מקווה שפעם נגיע להבנה שכולנו נועדנו לחיות יחד.

ראובן ריבלין: היום יש הזדמנות שמנכ"ל שירות התעסוקה נמצא אתנו, לשאול שאלות ולמקד הערות.

ולריה סייגלשיפר: שמי ולריה סייגלשיפר מנשים לתקציב הוגן, רציתי לשאול את המנכ"ל, דיברת על שתי תכניות אחת בצפון ואחת בדרום ורציתי לדעת האם הן נוגעות לנשים ערביות שכפי ששמענו היום זה אחד הבעיות המרכזיות עם אחוזי אבטלה מאד גבוהים והאם לתכניות שיש לכם יש נגיעה מסוימת לסוגיה הזו.

יוסף פרחי: בודאי.

יוסף פרחי: סך כל אחוז הנשים הערביות הוא 57% מסך כל האוכלוסיה, בטיפול שלנו אנחנו לא מפרידים בין נשים וגברים.

יוסף פרחי: בלשכה יש מענה גם לנשים וגם לגברים ולפחות כך צריך להיות.

יוסף פרחי: יחד עם זאת, כשעושים הכשרה מקצועית או העצמה אישית שם נותנים את הספציפיקציה לגבר או לאישה.

ולריה סייגלשיפר: אנחנו גם יודעים שהבעיה אצל הנשים הערביות היא יותר אקוטית.

יוסף פרחי: אני חוזר על מה שאמרתי, הפתרון השלם לסוגיית האישה הערבית, או למרבית הנשים הערביות שנמצאות אצלנו הוא מציאת מקומות עבודה שיאפשרו להם לקיים את אורח החיים שהן רגילות אליו וגם למצוא עבודה.

יוסף פרחי: לקחת אישה דתייה, אמר לשבעה, שמונה ילדים ולנייד אותה שעה נסיעה מישוב לעיר, כשהיא מגיעה לסבביה לא תומכת ולא אוהדת את המאפיינים שלה זו בעיה קשה מאד.

יוסף פרחי: שם צריך לשים את הדברים על השולחן.

יוסף פרחי: הנשים האלה צריכות מקומות עבודה היכן שהם גרות או כמה שיותר במקום שהן גרות, או לפחות שאותו מקום עבודה שיהיה תומך, ייתן להם סביבה תומכת ואוהדת ולא סביבה מתנכרת.

ולריה סייגלשיפר: מה יש בתכניות האלה שאמרת שבאים לקיים את מה שאתה אומר עכשיו?

יוסף פרחי: התכניות שלנו הן בעיקר תכניות תחום התיווך, בתחום מציאת העבודה.

ראובן ריבלין: יש פוטנציאל של מקומות עבודה בתיווך?

יוסף פרחי: במצב הנתון נכון להיום ואני מקווה שהקדוש ברוך הוא יעזור לכולנו והמצב הזה יימשך, המצב הנתון הנכון להיום הבעיה המרכזית של שירות התעסוקה היא לא מקומות עבודה.

יוסף פרחי: במצב שיש 200,000 עובדים זרים ובכל יום יש כ-30,000 עד 35,000 הזמנות עבדוה לשירות התעסוקה הבעיה האקוטית כרגע היא לא לחפש מקומות עבדוה אלא לדעת לעשות את התיווך הנכון.

ראובן ריבלין: יש לי שאלה בנאלית , נניח שאישה מאום אל פאחם אמרה שהיא לא יכולה להגיע בגלל חוסר תחבורה, מוצאת את הדרך ואגד מביאה אותה, כל חצי שעה יש אוטובוס והיא מגיעה לפתח תקווה.

ראובן ריבלין: האם היא יכולה לדבר שם בשפתה?

יוסף פרחי: לא, לחלק מהאנשים, בעיקר לאישה אקדמאית - - -

ראובן ריבלין: שירות תעסוקה, שמשרת גם אזרחים ערבים במדינת ישראל, האם יש שם שירות כזה בשפתה?

יוסף פרחי: לא הבנתי את השאלה קודם, בודאי, אין שום בעיה של שפה.

פאטמה סרסור: בפתח תקווה אין דוברי ערבית שמשרתים את האוכלוסיה הערבית.

ראובן ריבלין: לפתח תקווה מגיעים אזרחים ערבים מישראל מקלנסואה, כפר קאסם, אמרתי אום אל פאחם בטעות התכוונתי לכפר קאסם.

יוסף פרחי: הנקודה ראויה לבדיקה.

פאטמה סרסור: אם יש נתון מכלל הנשים שפנו, האם מצאו מקום עבודה או שרק באו לקבל דמי אבטלה?

דני גרא: יש נתונים של שירות התעסוקה שאומרים שמכלל אלה שהופנו לעבודה, ואני מתייחס לחודש יוני 2008, הופנו לעבודה 30,000 מהם 4,000 ערבים, 14%, בעוד ששיעור דורשי העבודה היה 25%, כלומר ישנה כאן בעיה.

דני גרא: הבעיה היא האם אתה יכול לומר מדוע שיעור המופנים הערבים מכלל דורשי העבודה הוא נמוך?

דני גרא: כשאתה אומר אין לי בעיה של עבודה ואומר היושב ראש, אולי בסוף הדורות נבין שנועדנו לזה, ויש לנו כאן הבדלים בשיעור האבטלה, כאשר שיעור האבטלה הממוצע של הישובים הערבים הוא קרוב ל-9%, בעוד שבישובים היהודים שיעור האבטלה הוא 2.6% זה פער שאי אפשר לחיות אתו.

דני גרא: האם אתה יכול להסביר מה קורה שיש מקומות עבודה ולא מצליחים לתווך נכון?

יוסף פרחי: היכולת לתווך נכון היא יכולת של המתווך להביא את האדם הנכון למקום הנכון.

יוסף פרחי: כדי ליצור אדם נכון צריך כלים של העצמה אישית, כדי ליצור אדם נכון צריך ליצור מקומות עבודה נכונים שגם קרובים לו.

יוסף פרחי: אני חוזר ומדגיש 57% מדורשי העבודה במגזר הערבי הן נשים, יש בעיה שמאפיינת עשרות אלפי נשים במגזר הערבי שקשורה מאפיין של האישה עצמה וקשורות לעבודה שאין מקומות עבודה מתאימים שאפשר להתאים לאותה אישה.

יאסר עואד: שלוש הערות כדי לעשות אתה עבודה יותר אפקטיבית.

יאסר עואד: הערה ראשונה בקשר לנציבות, אני חייב להודות שהם עברו דרך ארוכה, היום יש הלם גם חשיבה מסוג אחר והם עושים כמה צעדים לא רגילים וזה לזכותם.

הניה מרקוביץ: סוף סוף, כי קיבלתי דוח של היועץ לשלטון המקומי מה הנציבות צריכה לעשות.

ראובן ריבלין: בנציבות המדינה גם כשאתה נותן מחמאה, עונים לך...

יאסר עואד: דבר שני, אני מבקש משלכת התעסוקה לחשוב על שני דברים, כמו שאמה חברת הכנסת נדיה חילו, חשוב לעשות שיתוף פעולה עם ארגונים שמתעסקים דנים או יש להם פרטים על מאגרי אקדמאיים או לא אקדמאיים.

יאסר עואד: דבר נוסף, אתם צריכים להתחבר לתכניות התעסוקה של הארגונים האלה, כמו הג'וינט ותכניות אחרות של ארגונים אחרים שהם תכניות תעסוקה ספציפיות בתוך הישובים הערבים.

דינה חסידוב: שמי דינה חסידוב מתכנית "לחוש חשבון בגן" אנחנו מכשירים נשים אקדמאיות לעבוד בישובים עצמם בנושא של הוראת חשבון בגני ילדים בהיקף ארצי מדימונה עד חצור הגלילית כולל הרבה במגזר הערבי, מעל מאה נשים אקדמאיות ערביות, אנחנו מייצרים להם מקום עבדוה בתוך הישוב.

דינה חסידוב: יש פעולה, יש עשייה ואנחנו מבקשים שיתוף פעולה, והיו לנו שיחות איך אפשר לראות שיתוף פעולה , בהחלט יש מקום לחשוב איך אפשר לייצר מקומות עבודה בתוך הישוב ולתת לאותם נשים אקדמאיות מצוינות לעבוד.

ראובן ריבלין: מקומות העבודה הם במגזר הציבורי?

דינה חסידוב: גני ילדים, מתנ"סים, צהרונים, בכל ישוב תמיד יהיו ילדים וגני ילדים וזה מקום שלא משתנה.

דינה חסידוב: זה מקצוע חדש בשיתוף משרד החינוך של הוראת חשבון בגני ילדים, אנחנו מקצים את אותן נשים אקדמאיות לעבוד בישוב שלהן.

יוסף פרחי: אני מברך מאד על התכנית הזו.

מרי חדייר: אני מהרשות לקידום מעמד האישה, שתי הערות, האחת בהמשך לדבריה של הניה, אני חושבת שהיה ראוי שהמרכז לשלטון המקומי יוציא דוח, יש פה מעסיק מאד גדול ברשויות המקומיות ומן הראוי שנקבל קריאת מצב מה הששלון המקומי עושה בתחום של קידום המגזר הערבי.

ראובן ריבלין: הם התבקשו על ידי הוועדה להגיש נתונים והם אכן יגישו.

מרי חדייר: הערה אינפורמטיבית שמופנית למנהל שירות התעסוקה, לפני כשנתיים זיהינו את החסם הזה שיש הרבה נשים אקדמאיות ערביות וקיימנו מספר שיחות ויש התחלה של עבודה בתחום הזה, הייתי מציעה אם אפשר להמשיך אותה.

מרי חדייר: הייתה בעיה לקבל נתונים היכן הן מרוכזות, אותן נשים אקדמאיות ערביות והייתי מבקשת שיתוף פעולה עם הרשות לזה.

יוסף פרחי: אנחנו נשמח ונברך ונקבל בברכה כל ארגון במדינת ישראל שיכול לעזור, אפילו בהשמה של איש אחד.

משה דקלו: משה דקלו, ממונה על תכנית חומש במגזר הערבי הבדואי והדרוזי, תכניות עבדוה שקשורות באפיון קשרים והכוונת בני נוער לקראת הכשרה ותעסוקה בעבודה מקצועית.

משה דקלו: שרת החינוך מינתה לפני כשנה ארבע ועדות לבחון את הבעיות בכל שלושת המגזרים ובעיקר בערבי, יחד עם ועדת המעקב.

משה דקלו: המסקנות המרכזיות של הוועדות, ולפי זה אנחנו מתכננים את תכניות העבודה לתשס"ט שיש קשיים גדולים בשפה הערכית ואנחנו נותנים מאמץ מרכזי על מנת לשדרג את היכולת השפתית של הילדים.

משה דקלו: בתוך התכנית הגדולה הזו שהגשנו אותה כבר ברמה העקרונית גם לשרת החינוך, שאישרה אותה, הצגנו אותה בפני ועדת החינוך של הכנסת, יש סדרה גדולה של פעולות על מנת לכוון אותם לקראת מקצוע, דבר שני למנוע את הישיבה בכיתות י', יא', יב', דבר שלישי לשפר את היכולת באנגלית מתמטיקה ועברית.

ראובן ריבלין: קשיי השפה הכוונת לשפה הערבית?

משה דקלו: קודם כל בערבית, השפה הערבית מאד קשה לילדים במבחני המיצב אנחנו מזהים שהילדים נכשלים בערבית, גם עם המדוברת וגם עם הספרותית, זה לא קל להם.

משה דקלו: זה מצטבר בתוך בתי הספר לתופעת נשירה מאד גבוהה.

ראובן ריבלין: אתה גולש לנושאים נרחבים יותר, אני מבק שלהעיר הערות רק לנושא שהתכנסנו היום .

יהודית קינג: יהודית קינג ממכון ברוקדייל, עשינו עבדוה גדולה של כל הסקרים של למ"ס, הערה כדי להעמיד דברים על דיוקם.

יהודית קינג: 70% מהנשים האקדמאיות הערביות לפי נתוני 2006 מועסקות, בהשוואה ל-80% מהנשים האקדמאיות היהודיות.

יהודית קינג: אנחנו יודעים שלא כל הנשים עובדות, גם אם הן אקדמאיות.

יהודית קינג: אצל נשים ערביות מצאנו שגם כשיש לאישה אקדמאית ילדים קטנים היא תעבוד , להבדיל מאישה עם 12 שנות לימוד.

יהודית קינג: כששואלים אותם בסקר אחר של למ"ס באיזה מידה את מרגישה שבעבודה שלך את ממצה את הכישורים, 70% או 80% עונות שבמידה רבה מאד.

יהודית קינג: הפוקוס רק על אקדמאיות הוא קצת מטעה.

יהודית קינג: לעומת זאת, ויש לי הצעה לשירותה תעסוקה, אם עושים פעולות יזומות, יכול להיות שכדאי לא כללה נשים, מכיוון שנשים בגיל 45, 50 ומעלה עם 0 עד שמונה שנות לימוד, הסיכויים לשים אותם בעבודה מאד נמוכים, אולי חבל לבזבז את המשאבים.

יהודית קינג: יכול להיות שצריך לעשות פוקוס על נשים עם 12 שנות לימוד, יש לפי הנתונים 40,000 נשים צעירות בנות 18 עד 24 עם 12 שנות לימוד שאין להם ילדים, הן לא נשואות ואפשר לעשות אתן עבודה, 50% מהן יודעות עברית.

יהודית קינג: גם אנגלית 50% מהן יודעות, הם לא יודעות מחשבים.

יהודית קינג: יש לי הרגשה שמגזימים בבעיה של האקדמאיות.

ראובן ריבלין: כמה אחוז נשירה יש במגזר הערבי?

יאסר עואד: 8%, מחטיבת הביניים ומעלה.

יהודית קינג: משפט אחרון לסיכום, אני מציעה להתמקד בקבוצות מסוימות, אלה של 12 שנות לימוד, יש להם פוטנציאל מצוין, אין להם עומס משפחתי, יש קבוצה שאפשר לעשות אתה הרבה.

ראובן ריבלין: יש לכם מחקר על זה, אני מבקש להעביר אותו לוועדה.

ראובן ריבלין: לא סיימנו את הדיונים בנושא, היום דברנו על שירות התעסוקה ואני מודה מאד למנכ"ל מר פרחי, היינו מבקשים ממך לעשות מעקב ולאפשר לוועדה לקבל תכנית עבודה להפניה לעבודה בקרב האוכלוסייה הערבית.

ראובן ריבלין: לקבל תכנית עבודה לצמצום אבטלה של נשים ערביות ותכנית עבודה להשמת אקדמאיים ואקדמאיות.