ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 495, 2008-08-04 08:30

מיכאל מלכיאור: בוקר טוב לכולם.

מיכאל מלכיאור: אני פותח את ישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט.

מיכאל מלכיאור: יש כאן נציגי ממשלה?

יהודית גידלי: יש כאן נציגי משרד המשפטים, הביטחון, החינוך והמל"ג.

מיכאל מלכיאור: ישבתם עם איתן?

ענת טל: אנחנו ישבנו עם איתן כבל ומה שסוכם זה שהם ידברו עם ארגוני סטודנטים וארגוני חיילי מילואים ויחזרו אלינו עם תלונות או הצעות.

ענת טל: הם הבינו את החששות שלנו ואת הבעייתיות בהצעת החוק הזאת וסוכם שהם יעשו בדיקה בשטח ויחזרו אלינו.

מיכאל מלכיאור: למה זה לא נעשה?

מיכאל מלכיאור: חבר הכנסת ארדן, לא היית בישיבה הקודמת, נדמה לי.

גלעד ארדן: אבל קיבלתי עדכון, כפי ששמעתי את סוף דבריה, גם השתתפתי בפגישה עם הרקטור.

גלעד ארדן: בפגישה מנסים להגיע להתקדמויות או הבנות אבל אני חייב להגיד שכל מטרת הפגישה מהצד של האוניברסיטאות, אני לא בטענות ספציפית עם מי שנפגשנו עימן, אבל המטרה הייתה להסביר לנו שוב למה מדובר בפגיעה בחופש האקדמי וכו'.

גלעד ארדן: הבהרנו מהצד שלנו שאנחנו לא רואים בזה פגיעה בחופש האקדמי כי האוניברסיטאות אם הן רוצות הן יכולות להעלות את הדרישות האקדמיות אם נראה להן שיש פגיעה מקצועית באיזשהו תחום, למרות שברור שהכוונה בהצעת החוק היא לא 2 נקודות מתוך החובות של אותו מקצוע אלא החובות הכלליות שיש בנוסף.

גלעד ארדן: אבל כל עוד מי שמשרת מעל כמות מסוימת של ימי מילואים יהיה איזושהי הקלה במספר הנקודות שהוא צריך לצבור.

גלעד ארדן: לכן מבחינת החופש האקדמי הן חופשיות להגדיל את הדרישות מסך הסטודנטים.

גלעד ארדן: מצטברות אצלנו יותר ויותר דוגמאות לאוניברסיטאות ומכללות, דומני שגם חיפה פועלת כך חוץ מרייכמן שממילא כבר מקיימת את העיקרון הזה.

גלעד ארדן: פניתי לחבר הכנסת כבל ברגע שקבעת את הישיבה כדי לשאול אותו מה בכוונתו לעשות כי הוא מוביל את העניין הזה בין שנינו.

גלעד ארדן: הוא אמר שהוא רוצה לאשר את זה קודם כל לקריאה ראשונה ומה שסיכמנו איתם אנחנו מתכוונים לזה.

גלעד ארדן: אנחנו ניפגש עם נציגי חיילי המילואים ואם תהיה אפשרות להחליף את הזכאות הזאת באיזשהו סל הטבות אחר שור"ה יהיו מוכנים לקחת על עצמם להמליץ בפני כל הגופים שלהם והגופים יתמכו בזה ויאמצו את זה – נהיה מוכנים לשקול חזרה מהצעת החוק.

גלעד ארדן: אבל עדיין לא הספקנו לעשות את כל התהליך.

גלעד ארדן: זה תהליך שייקח זמן ואפשר לעשות אותו גם בין הראשונה לשנייה שלישית.

גלעד ארדן: לא נבקש מאדוני להביא את זה לשנייה ושלישית לפני שנקיים את התהליך ונראה אם אפשר להגיע לאיזשהו מודל בהסכמה.

מיכאל מלכיאור: היה פה ויכוח בישיבה הקודמת אם באוניברסיטת חיפה עושים את זה או לא כי בפעם הקודמת אמרו שזה לא נכון שעושים את זה באוניברסיטת חיפה ומאחר ולא היה נציג של אוניברסיטת חיפה ונציגי המל"ג לא היו בטוחים – אני חושב שזו נקודה חשובה.

מיכאל מלכיאור: כי אם עושים את זה באוניברסיטת חיפה אז כל הטיעון של הדבר הזה - - -

גלעד ארדן: ברייכמן בוודאות עושים את זה.

יערה למברגר: אני יכולה להגיד מידע אישי, כבוגרת של אוניברסיטת חיפה ואני זוכרת את הסעיף הזה בתקנון.

יערה למברגר: יש אפשרות עד 2 נקודות זכות אקדמיות בכל התואר, לא 2 נקודות זכות בשנה.

יערה למברגר: פה זה יהיה 2 נקודות בשנה אבל זה יכול להגיע ל-8 במהלך התואר.

גלעד ארדן: דרך אגב, גם הכוונה שלי לפחות הייתה בתואר ולא בשנה.

יערה למברגר: אז צריך להגיד את זה כי יכול להיות ששירות מילואים יהיה כל שנה.

יערה למברגר: לכן אני אומרת, באוניברסיטת חיפה יש עד 2 נקודות זכאות בכל התואר ופעילות התנדבותית וזה מוגבל בתנאים מסוימים.

יערה למברגר: זה מאוד מתוחם.

יערה למברגר: אני אישית פעם רציתי לעשות את זה וראיתי שיש המון תנאים וזה לא כל כך פשוט כמו שהצעת החוק מציעה.

גלעד ארדן: אומרת עורכת הדין יערה למברגר ממשרד המשפטים שכבוגרת של אוניברסיטת חיפה היא יודעת שיש אפשרות לצבור שם על בסיס פעולות התנדבות 2 נקודות זכות אבל לא כל שנה אלא מכל החובות לתואר.

גלעד ארדן: דרך אגב, אני חייב לומר שזאת הייתה הכוונה המקורית שלי בהצעת החוק ולא חשבתי שכל שנה צריך לקבל 2 נקודות זכות.

גלעד ארדן: השאלה בעניין הזה מתי אדם יצבור את אותה זכאות ל-2 נקודות זכות במהלך התואר שלו.

גלעד ארדן: האם הוא בשביל זה לעשות כל שנה מעל 21 ימי מילואים או מספיק שפעם אחת בתואר הוא שירת בהיקף כזה.

גלעד ארדן: אבל גם עו"ד למברגר מאשרת שיש דבר כזה באוניברסיטת חיפה.

גלעד ארדן: ברייכמן אני אומר מידיעה אישית של העוזרים שלי שלומדים שם שיש דבר כזה על בסיס שירות מילואים, לא על בסיס פעילות התנדבותית.

ענת טל: עדיין קיימת הבעיה שהצגנו בישיבה הקודמת של הכרה בתואר שכולל מספר נקודות זכות.

ענת טל: יכול להיות שבמקומות האלה שמכירים בפעילות חברתית ואז גם בשירות סטודנטים התואר כולל יותר נקודות זכות, מה שיחייב מוסדות שלא מכירים היום בשירות מילואים או בפעילות התנדבותית אחרת לנקודות זיכוי אקדמיות להעלות את המכסה - - -

גלעד ארדן: ראשית זה לא יחייב, זו החלטה שלהם.

מיכאל מלכיאור: אם הם חושבים שיש פגיעה ברמה אקדמית עם 2 הנקודות הללו - הם יכולים לעשות את זה.

מיכאל מלכיאור: יש פה כמה שאלות.

ענת טל: אם כך בשורה התחתונה זה לא מקל על הסטודנטים.

ענת טל: כלומר אם אכיר לו בשירות המילואים ואתן לו 2 נקודות זכות ואחר כך אוסיף לו קורס - - -

מיכאל מלכיאור: זה נותן העדפה של הסטודנטים שעשו מילואים מול שאר הסטודנטים.

גלעד ארדן: שעשו מילואים לתקופה ממושכת.

מיכאל מלכיאור: זה מה שזה נותן.

מיכאל מלכיאור: טוב או לא טוב אפשר להתווכח.

מיכאל מלכיאור: נציג הפורום הזוטר, בבקשה.

ניקולאי טבק: פעמים רבות תוספת של 3 נקודות זכות זה בשביל איזושהי מלגה.

ניקולאי טבק: כחלק מהמלגה אתה חייב לעשות פעם בשנה איזוהי פעילות חברתית.

ניקולאי טבק: ברגע שאתה עושה מילואים אתה מקבל את 2 הנקודות אתה זכאי לאותה מלגה בלי שתעשה את הפעילות או עבודה נוספת תמורת אותה מלגה.

ניקולאי טבק: אז זו סיבה טובה לעשות את זה.

מיכאל מלכיאור: לא הבנתי.

ניקולאי טבק: יש אנשים רבים שמבקשים כל מיני מלגות.

ניקולאי טבק: חלק מהמלגה זה לעשות התנדבות או 2 נקודות התנדבות כמו שחבר הכנסת גלעד ארדן מציע.

ניקולאי טבק: לכן יש חשיבות גדולה לא רק מבחינה אקדמית לקבל את הנקודות - - -

מיכאל מלכיאור: אבל מי שנותן את אותה מלגה יכול לקבוע שמי שעשה מילואים כך וכך יכול לקבל את אותה מלגה.

ניקולאי טבק: באוניברסיטת חיפה אני יודע שהם פשוט דורשים 2 נקודות וזהו.

אלכס מילר: האם יש אפשרות שבמידה ויש מוסד ומתקיימת בו פעילות חברתית שבעבורה המוסד מקנה נקודות זכות לסטודנטים, האם אנחנו יכולים לבוא ולהגיד שמבחינתנו אם במידה ויש במוסד פעילות כזאת – הנושא של המילואים ייחשב במקביל לטובת הפעילות למתן הטבות כאלו ואחרות שמקבלים סטודנטים במוסד, אם זה בנקודות זכות לטובת מלגה או כל דבר אחר.

ענת טל: אני חושבת שזה פיתרון מצוין.

אלכס מילר: אסביר שוב.

אלכס מילר: במידה ומוסד מקיים, כמו שאמר נציג הסגל הזוטר, פעילות חברתית, ובא סטודנט מול סטודנט אחר ואומר: אני עושה מילואים אבל בשביל המלגה הזאת אני צריך לעשות גם את הפעילות הזאת ואז יוצא שמשני הצדדים יש לי בעיה מבחינת הזמן.

אלכס מילר: מה שאני אומר זה שאם הוא עושה מילואים זה ייתן לו במקביל כמו אותו סטודנט שעושה פעילות חברתית.

מיכאל מלכיאור: זה מה שהוא אמר.

יעל טור-כספא: זה משהו אחר.

יעל טור-כספא: מוסד שבכל מקרה מעניק נקודות זכות אקדמיות עבור פעילות חברתית, אז בין יתר הפעילויות החברתיות יכללו גם שירות מילואים, אבל עדיין המוסד רשאי לא להעניק נקודות זכות אקדמיות עבור פעילות חברתית.

אלכס מילר: אני חושב שזו כבר המחויבות של המועצה להשכלה גבוהה להגיע למצב כזה שכל מוסד אקדמי במדינת ישראל תהיה לו האפשרות לתת דבר כזה.

אלכס מילר: אני חושב שזה צריך להיות מאוזן מבחינת דרישת המחוקק.

מיכאל מלכיאור: זה כתוב בהצעה שלך?

יעל טור-כספא: זה עלה רק עכשיו.

מיכאל מלכיאור: גלעד, זה מקובל עליך?

גלעד ארדן: לא.

גלעד ארדן: אם הבנתי נכון אתה מדבר על זכאות למלגות.

מיכאל מלכיאור: לא.

מיכאל מלכיאור: אם נקבע לכל המוסדות שתהיה נקודות זכאות עבור פעילות התנדבות ולקבוע שמילואים מעל כך וכך ימים יהיה שווה פעילות התנדבות.

מיכאל מלכיאור: לכן אם קבעת כך אתה קובע נורמה שהיא אחידה בכל האוניברסיטאות שמדרבנת גם את פעילות ההתנדבות וגם מדרבנת את הפיצוי עבור שירות המילואים.

גלעד ארדן: זה הבדל מהותי.

גלעד ארדן: ההבדל בין להשאיר את זה לשיקול דעת של כל מוסד ומוסד - - -

מיכאל מלכיאור: זה לא מה שהצענו.

מרב ישראלי: אמרו שהמילואים לא יהיה בשיקול דעת.

מרב ישראלי: הפעילות החברתית כן.

גלעד ארדן: ככל שמוסד מוכן להכיר בפעילות התנדבותית לשם הענקת נקודות זכות אקדמיות, שירות מילואים ייחשב גם כפעילות התנדבותית.

גלעד ארדן: זו ההצעה.

גלעד ארדן: יש להבחין באופן מובהק, פעולה התנדבותית כשמה כן היא וקריאה לבוא ולשמור על ביטחון המדינה ולסכן את חייך היא משהו קצת שונה ברמת ההתנדבות שלו והרף שהוא מציב בפני אותו סטודנט.

גלעד ארדן: אדם שמתנדב חוזר הביתה ויכול לעשות שיעורי בית ולהתכונן ולקרוא חומר.

גלעד ארדן: אדם שעושה קו בלבנון זה משהו קצת אחר.

מיכאל מלכיאור: זה ברור לגמרי.

מיכאל מלכיאור: מה שאני חשבתי זה שאפשר לעשות את זה עוד צעד וזה עדיין עושה את ההבדל בין המילואים וההתנדבות.

מיכאל מלכיאור: אבל יש פה גם משהו לגבי השוויוניות שיש בעייתיות אם אין אפשרות למי שלא עושה מילואים לזכות בנקודות האלה.

מיכאל מלכיאור: אבל אני שם את זה הצידה.

מיכאל מלכיאור: אם קובעים שכל מוסד אקדמי חייב לתת את 2 הנקודות עבור פעילות התנדבותית - - -

ענת טל: לא.

מיכאל מלכיאור: זה שאתה לא אוהבת את זה זה דבר אחר אבל כך אפשר היה להרחיב.

מיכאל מלכיאור: יש לנו בעיה.

מיכאל מלכיאור: מצד אחד יש את הצעת החוק של אלכס מילר, שם הגיעו להסכמה עם הממשלה.

מיכאל מלכיאור: הוא עבר טרומי והם הגיעו לסיכום ביניהם על נוסח שזה הנוסח שיש פה בפנינו כרגע.

גלעד ארדן: אפשר למזג בין פרטית שעברה טרומית לבין ממשלתית שעברה ראשונה.

מרב ישראלי: רק כשהוא מתיישר לפי הממשלתית, זה העניין.

מיכאל מלכיאור: כשהממשלה הייתה פעם מחוקקת חוקים היו עושים שהייתה קריאה טרומית של חבר כנסת וחבר הכנסת היה מתחייב שהוא מתחבר עם הצעת חוק ממשלתית שבאה אחר כך.

מיכאל מלכיאור: מה שקרה פה, זה לא קרה הרבה לאחרונה שהממשלה הפסיקה לחוקק חוקים והשאירה הכל בידי חברי כנסת, אבל זו תופעה חדשה.

מיכאל מלכיאור: וגם כשהממשלה אומרת את זה היא אף פעם לא גומרת את החוק הממשלתי.

מיכאל מלכיאור: לכן אני מציע כך, נקרא את זה קודם, כך הציע גם אלכס.

מיכאל מלכיאור: נקרא את זה ונאשר את זה בינתיים אלא אם כן יש בעיות עם זה.

מיכאל מלכיאור: אחר כך נקרא את שלכם ואז נראה אם אנחנו יכולים - - - ברוך הבא לאיתן כבל.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה רק לעדכן אותך מה המצב.

מיכאל מלכיאור: יש לנו הצעת חוק פרטית של אלכס מילר.

מיכאל מלכיאור: עם ההצעה הזאת יש גם הצעת חוק ממשלתית והם הגיעו להסכמה ביניהם ואת זה אנחנו יכולים לאשר מיידית לשנייה ושלישית.

מיכאל מלכיאור: יש הצעת חוק שלכם, גלעד ואיתן, אני מבין שאתם לא הגעתם להסכמה עם הממשלה או עם המל"ג ושהם לא מוכנים לקבל את העיקרון של 2 הנקודות.

מיכאל מלכיאור: בחצי השענה האחרונה היו פה קצת התלבטויות לגבי מה היתרון או אי היתרון לגביי השאלה הזאת.

מיכאל מלכיאור: מה שאנחנו יכולים לעשות זה אחד משניים.

מיכאל מלכיאור: לאשר את ההצעה הממשלתית ושל אלכס מילר, את ההצעה שלכם להשאיר פתוח ולראות אם אתם מגיעים עד סוף הפגרה להסכמה, או לאשר את זה לקריאה ראשונה.

מיכאל מלכיאור: כי לחבר אותה עם הממשלתית כרגע אנחנו לא יכולים לעשות כי זו גם הצעה שונה וגם הממשלה לא מסכימה.

מיכאל מלכיאור: זה פחות מפריע לי לפחות.

מיכאל מלכיאור: אבל במהות יש פה דבר שונה.

גלעד ארדן: דומני שוועדת השרים תמכה בהצעת החוק שלנו.

איל רק: תיאום מלא ובהסכמה של משרד החינוך.

איתן כבל: מה זה אומר: תיאום מלא?

איתן כבל: שנעשה מה שאתם רוצים?

איל רק: לא, זה אומר שיהיה איזשהו תיאום.

גלעד ארדן: ומה התיאום שאתם רוצים?

גלעד ארדן: הם רוצים בתיאום במקום "ייתן" – "לא ייתן".

מיכאל מלכיאור: בשבוע שעבר היה לנו את הויכוח בנושא מעונות יום שיקומיים.

מיכאל מלכיאור: הייתה הסכמת ממשלה בתנאי של תיאום עם האוצר והרווחה שזה אומר שהאוצר התנגד והתיאום היה שאנחנו צריכים לוותר על החוק.

מיכאל מלכיאור: זה לא נקרא הסכמת ממשלה.

מיכאל מלכיאור: זה פשוט מצחיק, אתם חייבים להפסיק לעשות את זה.

מיכאל מלכיאור: אם תיאום אומר שיש פה פרטים שאפשר לדבר עליהם, ללבן, לשנות – זה דבר אחד.

מיכאל מלכיאור: אבל אם הממשלה חולקת על מהות החוק אז זה לא בהסכמה ואסור לעשות את התרגיל הזה רק בגלל שאין זמן לוועדת השרים.

גלעד ארדן: אדוני, איך ועדת השרים תלך עם ותרגיש בלי.

יעל טור-כספא: הצעת הפשרה שהציע חבר הכנסת אלכס מילר יכולה להיראות כסוג של תיאום.

גלעד ארדן: נו באמת.

גלעד ארדן: אצל מילר זה שיקול דעת של כל מוסד ומוסד.

גלעד ארדן: מה שהציע מילר זה שאם מוסד מעניק על פעילות חברתית נקודות זכות אקדמיות – לצורך אותה פעילות חברתית גם שירות מילואים ייחשב פעילות חברתית.

גלעד ארדן: אני אמרתי שאני לא מסכים לזה כי מילואים זה לא כמו התנדבות, זו סכנת חיים, עוזבים את הבית ל-30 יום בשנה.

איתן כבל: אני רוצה להציע הצעה, זה מתואם ביני לבין גלעד מבעוד מועד אחרי הפגישה שהייתה לנו עם ראשי ור"ה.

איתן כבל: לגופו של עניין, הבנו כשאתה רוצה לקדם משהו החופש האקדמי מייד מורד כמסך.

איתן כבל: מה שהם עושים מאחור הכל בסדר, או כשהם באים לבקש דברים מאיתנו זה בסדר.

איתן כבל: אבל כשאתה רוצה לבקש החופש האקדמי זאת מילה גדולה מדי.

איתן כבל: הצעתי היא להעביר את זה בקריאה ראשונה.

איתן כבל: פה בוועדה זה יום לימודים ארוך מאוד עד שזה שיובא לקריאה ראשונה.

איתן כבל: סיכמנו בינינו שנעשה הסכם גם עם האוניברסיטאות שזה פועל שם, הרי זה לא עלה לנו ברוח הקודש, כבר חשבו על זה לפנינו.

איתן כבל: נבוא ונראה, נציג את זה בפני הוועדה.

איתן כבל: אני מדבר פתוח, חייבים לייצר את הלחץ כדי שגם ידברו איתם כי אם לא, המילה חופש אקדמי, אפילו במילון לא הצליחו להגדיר הגדרה יותר קשה ממה שהם מתייחסים אליה.

ענת טל: אבל הייתה פגישה.

ענת טל: לא צריך לחץ כדי שניפגש אתכם.

גלעד ארדן: מה יצא מהפגישה?

גלעד ארדן: באתם עם הצעה?

ענת טל: אמרתם שתלכו ותבדקו.

גלעד ארדן: אבל גם לפגישה הייתם יכולים לבוא עם הצעות.

איתן כבל: אני מציע להעביר את זה.

איתן כבל: נבוא אליך כיושב ראש הוועדה - - -

גלעד ארדן: איתן, חשוב לי לשאול אותך, האם אתה מסכים ששתי נקודות הזכות הן לא כל שנה אלא פעם אחת בתואר?

גלעד ארדן: לדעתי זה דבר שניתן לשקול אותו.

איתן כבל: אני מוכן לשקול את זה ביחד איתך.

גלעד ארדן: כי עורכת הדין למברגר ממשרד המשפטים אמרה שבאוניברסיטת חיפה זה מה שניתן על פעילות חברתית.

מרב ישראלי: יש פה שני עניינים.

מרב ישראלי: האחד זה העניין של השוויוניות והדבר השני זה הכפייה של המוסדות להשכלה גבוהה בחקיקה להכניס משהו לתוכנית הלימודים.

מרב ישראלי: לגבי העניין הזה – עד עכשיו זה לא היה בחקיקה, זו תהיה הפעם הראשונה שזה ייעשה אם זה ייעשה.

מרב ישראלי: אפילו בתיקון האחרון שנעשה בחוק קליטת חיילים משוחררים בקשר למעונות, אני יודעת שגם שם היו ויכוחים גדולים, בסופו של דבר נקבע שהוא רשאי לקבוע כי בקביעת הזכאות לדיור ולמעונות ולהטבות כלכליות אחרות יינתן משקל בין השאר להיותו של המבקש חייל משוחרר.

יעל טור-כספא: זה היה רק הטבות כלכליות, זה היה מאוד חשוב.

מרב ישראלי: זו לא אותה מטרייה אבל אני עדיין מדברת על העניין של "רשאי".

מרב ישראלי: אבל עשינו גם חוקים נוספים, זה לא רק פה בוועדת החינוך.

מרב ישראלי: יש חוק עידוד מעורבות סטודנטים ביום חינוך ארוך, יש חוק שילוב סטודנטים במערכת החינוך, יש כמה חוקים שמתייחסים, חוק שילוב סטודנטים במערכת החינוך זה משהו מאוד דומה למה שאתם מציעים.

מרב ישראלי: שר החינוך יקבע תוכנית של שילוב של סטודנט בתוך מערכת החינוך ויינתנו לה נקודות זכות.

מרב ישראלי: גם שם זה הושאר לשיקול הדעת של המוסד להשכלה גבוהה אם הוא נכנס לתוכנית או לא.

איתן כבל: יחד עם זאת, חוק המילואים כולו סל של הטבה ישירה, ברורה שאיננה בלי להתבייש.

מרב ישראלי: עדיין יש פה חיוב של מוסדות להשכלה גבוהה שזה לא נעשה בחקיקה הקודמת, צריך להגיד את זה, להכניס משהו לתוכנית הלימודים.

מרב ישראלי: זה דבר אחד.

מרב ישראלי: הדבר השני זה העניין של השוויוניות.

מרב ישראלי: לא סתם נאמר פה בין השאר בעניין של המעונות.

מרב ישראלי: עדיין אתה לא חייב לקרוא לזה פעילות התנדבותית, אתה יכול לקרוא לזה פעילות חברתית או אחרת, אבל עדיין צריך לתת אפשרות לאנשים שלא משרתים במילואים ולא באשמתם.

מרב ישראלי: אם אתה קובע בחקיקה את הדבר הזה אתה באיזשהו מקום בכל זאת מפלה לטובה במירכאות סוג של אוכלוסייה.

גלעד ארדן: אולי אני עושה העדפה מתקנת של אוכלוסייה ולא מפלה לטובה.

מרב ישראלי: זה עדיין בעייתי כי יש אוכלוסיות שלמות שלא עושות מילואים ולא בגלל שהן לא רוצות.

גלעד ארדן: איזה אוכלוסיות למשל?

מרב ישראלי: נשים למשל, מיעוטים.

מרב ישראלי: יש אוכלוסיות שלמות שלא עושות מילואים, אנשים עם מוגבלות.

גלעד ארדן: אז זו לא אוכלוסייה ספציפית.

מרב ישראלי: אבל זה אוכלוסיות שלמות שאתה לא נותן להן אפשרות לההנות מאיזושהי הטבה.

איתן כבל: ההצעה שלנו בסד הכל נותנת מקדם למי שעושה מעשה.

איתן כבל: אף אחד לא ימנע מצב שבו סטודנט ערבי, סטודנט שלא יכול היה להתגייס לצבא מסיבות בריאותיות לעשות פעולה התנדבותית במסגרת כזו או אחרת, ולא חסרות פעולות למי שרוצה באוניברסיטה.

איתן כבל: כל מה שצריך זה שכל אוניברסיטה תגדיר מהן הפעולות שיכול בעבורן שתתקבלנה הנקודות האלה.

מרב ישראלי: זו הנקודה השנייה, שזה לא יהיה רק שירות מילואים.

גלעד ארדן: זה מה שהציע יו"ר הוועדה והם שללו את זה עוד יותר.

גלעד ארדן: הוא אמר: אז נחייב את האוניברסיטאות לתת 2 נקודות זכות אקדמיות על פעולות חברתיות התנדבותיות, כל אחת תקבע מה הן אבל הנושא של המילואים יהיה בתוכן.

איתן כבל: הוא הגזים.

גלעד ארדן: אני מוכן ללכת איתו על זה, אין לי בעיה אבל זה מרחיב עוד יותר.

גלעד ארדן: בקשר לאוניברסיטאות יש פה קצת, אני לא רוצה לומר צביעות כי זו מילה קצת קיצונית, אבל בפגישה נתתי להם דוגמא שגם מס הכנסה, כשיש חקיקה פרטית שקובעת שנושא מסוים לא יחול עליו מס.

גלעד ארדן: זו גם איזושהי התערבות בהקצאת המשאבים של המדינה.

גלעד ארדן: האוניברסיטאות שחשבו לדוגמא שמלגות צריכות להיות פטורות ממס גם לתארים מתקדמים, זו מלגת קיום וזה נושא שנדון בבתי המשפט בין האוניברסיטאות לרשות המיסים.

גלעד ארדן: הם פנו לכנסת, יש ח"כ אחד, גלעד ארדן שמקדם את החוק הזה כי הוא באמת מאמין שכדי למנוע בריחת מוחות צריך לתמוך בעיקרון הזה.

גלעד ארדן: גם בנושא הזה אני לא חושב שזה שונה מכל ההחלטות האחרונות, ובית של המשפט העליון, גם של הנשיא ברק וגם בייניש הולכת עכשיו בכיוון הזה שכשיש הצדקה לתת את היתרון הזה בחקיקה, בדיוק כמו בזכאות להלוואות במשרד השיכון שהניקוד גבוה יותר ליוצאי צבא כי ברור שמי ששירת בצבא יש לו איזושהי נחיתות כלכלית, ואותו דבר בנושא של המעונות שגברתי ליוותה את זה, גם בעניין הזה לא דומה מצבו של סטודנט שעושה פעילות התנדבותית רגילה וחוזר הביתה אחרי שעתיים או שלוש, למי שנמצא 20 או 30 או 40 יום בשנה בלבנון או ביהודה ושומרון ומסכן את חייו ולא יכול לקחת את חומרי הלימוד ולהשלים חסרים.

גלעד ארדן: לכן בעניין הזה רצינו לתת איזשהו עיקרון שאותם אנשים גם יהיה להם קצת יותר קל מול החובות שמוטלות על יתר הסטודנטים ואני חושב שזה לא דבר מוגזם.

איתן כבל: מי שמייצג את האוניברסיטאות לא חי ביום יום את הפעילות, את האינטראקציה שמתקיימת בין הסטודנט לבין המרצה.

איתן כבל: כשרצינו לקחת בחוק המילואים את אותה אמנה ולהכניס אותה בחקיקה, מאותו מקום אמרנו בואו נעשה צעד אחד לאחור.

איתן כבל: אלא שתדע, אדוני היושב ראש, המילואים הם נטל על חלק גדול מהמרצים, לא כי הם עושים מילואים אלא כי הסטודנטים שלהם יוצאים למילואים וזה משבש להם את סדר היום.

איתן כבל: אתה לא מתאר לעצמך כמה מכתבים, כמה טלפונים, כל אחד מאיתנו, אני מניח, מתעסק.

איתן כבל: אני מבין את המצב, אני לא אומר את זה בציניות.

איתן כבל: פתאום המרצה צריך לשבת כי בדיוק החייל יצא למילואים וצריך לעשות בחינה במועד א', ב' או ג'.

איתן כבל: לכן צריך לראות את הדברים בפרופורציה.

איתן כבל: זה לא כי אנחנו רוצים לעשות.

אלכס מילר: יש פיתרון הכי קל, פשוט לא לגייס סטודנטים.

ענת טל: אבל בדיוק החוק של אלכס מילר נותן מענה לכל הבעיות האלה.

ענת טל: ההתחשבות שצריך לתת לסטודנט ששירת במילואים בקביעת מועדי בחינה, בקביעת מועדי הגשה - - -

גלעד ארדן: אבל החוק שלו לא קובע שום סד לפי גרסת הממשלה.

גלעד ארדן: לפי גרסת הממשלה יש שיקול דעת מוחלט לכל מוסד אקדמי - - -

ענת טל: לא מוחלט, זה צריך להיות עקרונות.

יעל טור-כספא: ראשית המועצה להשכלה גבוהה קובעת כללים מחייבים שיסתמכו, אני מניחה, על האמנה.

מיכאל מלכיאור: נציג משרד הביטחון, בבקשה.

עופר כהן: למרות שאני בוודאי היחידי פה שאינני עורך דין, אני רק רוצה להזכיר לכם את סעיף 20 לחוק שירות המילואים.

עופר כהן: הזכיר אותו חבר הכנסת כבל והוא נקרא אבחנה מותרת והוא מתיר לשים את חיילי המילואים במקום אחר.

עופר כהן: כתוב בו שמותר לעשות פעילות בכל מוסד ציבורי שהיא לא תיחשב כאפליה.

עופר כהן: זאת אומרת, נתנו את דעתנו לעניין בחוק שירות המילואים הבנו דרך האירוע מאוניברסיטת חיפה שיש לנו בעיה עם הדבר שנקרא מילואים.

עופר כהן: בכל הדיונים על חוק שירות המילואים הובהר שהסעיף הזה יאפשר את כל ההטבות ועליו מסתמכות הטבות שהממשלה החליטה למען חיילי המילואים ועוד אי אלו דברים שאנחנו עוסקים בהם בימים האלה.

עופר כהן: להערכתי הדבר הזה גם עונה מבלי להביע עמדה בנושא הנקודות.

עופר כהן: לעניין ההצעה הממשלתית, באופן עקרוני אנחנו בעד.

עופר כהן: דרך אגב אנחנו סבורים שהאמנה נותנת מענה טוב.

עופר כהן: החוזק של האמנה הוא שהמוסדות נכנסו אליה מרצונה, יש להם התחייבות גדולה, זה לא כפיה של החוק.

מיכאל מלכיאור: מה עמדתכם לגבי השאלה של שתי הנקודות?

עופר כהן: באופן עקרוני אנחנו בעד כל דבר שטוב לחיילי המילואים.

עופר כהן: אני חושב שציבורית יותר הגיוני שנדבר על 2 נקודות בתואר כולו ולא בשנת לימודים ואז אגיד טכנית ש-21 יום מילואים בשנה, כל שנה, הופך כבר להיות מעמסה כי אנחנו נותנים הקלה מובנית לסטודנטים עד 21 יום בשנת לימודים אקדמית.

עופר כהן: ומה יקרה אם ייגזר לו הרצף באמצע התואר, הוא לא יקבל?

גלעד ארדן: הייתי מבקש שתמליצו לנו על כמות ימי מילואים כוללת בתואר.

ערן יוסף: אני ממשרד הביטחון, אני חושב שצריך להיצמד לחוק המילואים שדיבר על 42 יום בשלוש שנים.

גלעד ארדן: ואם התואר שלו זה 3 וחצי או 4 שנים?

ערן יוסף: חוק המילואים מדבר על כל 3 שנים רצופות.

ערן יוסף: כל 3 שנים שהם בתוך התואר - - -

מיכאל מלכיאור: השאלה העקרונית עדיין זה בוא נגיד, אדם הופך להיות רופא אז אתה מוותר לו על קורס כליות - - -

איתן כבל: הגדרנו בפירוש כדי שתנוח דעתם.

איתן כבל: הרי כל סטודנט שלומד לא לומד אך ורק את המקצוע ולא עוסק בנושא כליות ודיאליזה.

איתן כבל: יש קורסים כלליים - - -

גלעד ארדן: שנועדו להעשיר את הידע הכללי.

יערה למברגר: יש תוכנית של משפטים ורפואה שבה אין קורסי בחירה בגלל שמדובר בשילוב מיוחד - - -

גלעד ארדן: מה זאת אומרת, במשפטים אין קורסים כלליים?

יערה למברגר: כשאתה עושה תוכנית משולבת של משפטים ורפואה יש לך קורסי חובה של משפטים וקורסי חובה של רפואה, אין קורסי בחירה.

יערה למברגר: תוכניות אינטנסיביות לא מאפשרות בכלל קורסי בחירה.

ניקולאי טבק: אבל הן מאפשרות מילואים, זה בסדר.

עופר כהן: יש לי הצעה.

עופר כהן: אנחנו טבענו בחוק את המושג שנקרא "משרת מילואים פעיל".

עופר כהן: אנחנו נותנים תעודה מדי שנה לאנשים שעושים מילואים מעל המכסה, בשנה זו זה מעל 10 ימים.

עופר כהן: זה לא הרבה בשנת לימודים.

עופר כהן: להבנתי נכון יהיה לקבוע שסטודנט שבמשך כל התואר הייתה לו את הזכאות הזאת ואנחנו יודעים לתת אישור כזה, ל-3 שנים או 4 שנים – יקבל את ההטבה בסוף הלימודים.

גלעד ארדן: אבל תעודת המילואים הזאת לא מעוגנת בחקיקה.

גלעד ארדן: אני חושב שהמספר שהוא הציע של 42 ימים בשלוש שנים - - -

ערן יוסף: טעיתי והמספר בחוק המילואים הוא 54.

ערן יוסף: דבר שני, מה שעופר מציע אפשר לבנות אותו ולהגיד שמי שהוכר על ידי הצבא כמשרת מילואים פעיל במשך כל שנות התואר יקבל, גם זו אפשרות.

עופר כהן: המושג הזה מופיע בהחלטת הממשלה, לפי זה אנחנו נותנים היום הטבות במשרד התחבורה ובמקומות אחרים.

מיכאל מלכיאור: עורכת הדין מהמועצה להשכלה גבוהה, בבקשה.

יעל טור-כספא: אני רוצה להבהיר לכולם שקודם כל ברורה לנו החשיבות שבשירות המילואים הן לגבי האפשרות שאותם סטודנטים ששירתו במילואים יוכלו לסיים את התואר בדרך ראויה ובדרך שנוחה להם ולא בכדי ות"ת עודדה בזמנו את החתימה על האמנה ועשתה את זה באופן וולונטרי והחתימה את כל המוסדות להשכלה גבוהה על אותה אמנה.

יעל טור-כספא: ברורה לנו החשיבות שצריך לעודד את אותם סטודנטים לשרת בשירות מילואים ואנחנו בעד לתת להם הטבות כלכליות, אם זה מלגות או אם זה במעונות וכדומה.

יעל טור-כספא: אבל יחד עם זאת צריך לעשות את האבחנה הברורה בין לתת את הנגישות להשכלה הגבוהה שזה בעצם ההצעה של חבר הכנסת מילר שזה לתת מועדי בחינה וקורסים ושעורים וצילומים וכדומה, ולתת גם הטבות כלכליות - לבין מתן פטורים מקורסים שהמוסדות להשכלה גבוהה חושבים שהם חיוניים לצורך ההכשרה לצורך קבלת התואר האקדמי.

יעל טור-כספא: במקרים האלה אנחנו חושבים שלא נכון לחייב את המוסדות אם הם חושבים שכמות הקורסים היא חיונית לצורך ההכשרה של האדם לתואר אקדמי - לא נכון לחייב אותם לתת פטורים גם בגין שירות מילואים שמאוד חשוב.

גלעד ארדן: איך אפשרתם למרכז הבין התחומי להכיר בשתי נקודות זכות על בסיס שירות מילואים?

יעל טור-כספא: הנושא הוא בתחום הסמכות האקדמית של המוסד.

יעל טור-כספא: אני לא בעד לכפות את זה עליהם.

יעל טור-כספא: אם מוסד סבור שבתוך מכסת נקודות הזכות שלו נכון וראוי לקדם עניינים חברתיים וענייני שירות מילואים אז זה בסדר גמור אבל אנחנו לא רוצים לכפות את זה על המוסדות ולהיכנס להם לתוך השיקולים האקדמיים.

יעל טור-כספא: יחד עם זאת ההצעה שהציע חבר הכנסת מילר נראית לי כאיזשהו איזון שאם מוסד מחליט שהוא רוצה לתת פטור אקדמי על עניינים חברתיים - קל וחומר שהוא צריך לכלול גם את נושא שירות המילואים וזו נראית לי איזושהי פשרה הוגנת והמחוקק אומר את דברו והיא סבירה.

יעל טור-כספא: אני רוצה להסביר שגם בחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות וגם בחוק זכויות סטודנטים עם לקויות למידה, גם שם תמיד אמרנו שצריך לאפשר את הנגישות, צריך לתת הקלות, צריך לתת לאותם אנשים להיכנס למערכת ההשכלה הגבוהה ולסיים תואר כמו שכל אדם אחר יכול לסיים, אבל אי אפשר לתת להם פטורים אקדמיים.

יעל טור-כספא: בכל התחומים זו העמדה שלנו, אלא אם כן מוסד להשכלה גבוהה חושב שהוא רוצה לתת פטורים וזה בסדר וזו זכותו והוא מחליט את היקף נקודות הזכות ויכול להוסיף עוד 2 ולהוריד 2 וזה בסדר, אבל אנחנו לא רוצים להתערב להם בשיקולים האקדמיים.

מיכאל מלכיאור: אני חושב שאנחנו נמצאים פה באיזשהו תפר.

מיכאל מלכיאור: אני חושב שאתם במל"ג הולכים על חבל דק מאוד בנושא הזה כי הרבה פעמים כשאתם לא רוצים שמוסד יהיה לו את החופש האקדמי אז אתם קובעים.

מיכאל מלכיאור: המוסד לא יכול להחליט לעשות סמסטר שלישי בשנה ולתת לאנשים ללמוד יומיים בשבוע.

מיכאל מלכיאור: הרבה מוסדות רוצים לעשות את זה ושם אתם לא אומרים: כל זמן שאתם שומרים על הרמה האקדמית תעשו מה שאתם רוצים.

יעל טור-כספא: ברור כי לעמדת המועצה אי אפשר לשמור על רמה אקדמית נאותה כשאדם לא נמצא בקמפוס זמן מינימלי.

מיכאל מלכיאור: המוסדות האקדמיים חושבים שכן אפשר ואם אדם נמצא בקמפוס בקיץ כששאר המוסדות סוגרים את הקמפוס אז זה בסדר.

יעל טור-כספא: אני לא מכירה החלטה שאסור לעשות סמסטר קיץ.

יעל טור-כספא: אני מדברת על מספר ימים מינימלי לתואר ראשון.

מיכאל מלכיאור: אבל אסור לעשות יומיים בשבוע אם מפזרים את זה על עוד סמסטר.

מיכאל מלכיאור: זה אסור לעשות כי זה לא שומר על רמה אקדמית.

יעל טור-כספא: יש מוסד אחד בלבד שעשה את זה, לא אכנס לזה, לימדו יום אחד בשבוע, המועצה חשבה שזה לא דבר ראוי.

מיכאל מלכיאור: 4 מוסדות, את לא צודקת, וגם עושים את זה היום ומצפצפים על ההחלטה של המל"ג.

מיכאל מלכיאור: אני יכול לספר לך את זה.

ניקולאי טבק: לימודי ערב למשל.

מיכאל מלכיאור: נכון.

מיכאל מלכיאור: אם מוסד מחליט שהוא ייתן את 2 הנקודות את אומרת שזה בסדר גמור.

מיכאל מלכיאור: אם זה בסדר גמור אז הרבה יותר קשה לטעון, אם הייתם אומרים: זה לא בסדר, אי אפשר לתת את 2 הנקודות הללו כי זה לא קשור לתואר.

מיכאל מלכיאור: תואר זה תואר שהוא אקדמי בלבד ואי אפשר לפטור עבור פעילות התנדבותית או עבור שירות מילואים או כל דבר אחר, זה התואר.

מיכאל מלכיאור: אבל ברגע שאמרתם שאפשר לעשות, כמובן במידתיות, אנחנו לא מדברים פה על 40 נקודות.

מיכאל מלכיאור: אבל ברגע שאמרתם שהמוסדות יכולים להפעיל שיקול דעת בעניין הזה, אז אני חושב שמותר גם לכנסת לבוא ולהגיד: אנחנו רוצים להתערב בשיקול הדעת כשזה נוגע לחיילי מילואים.

מיכאל מלכיאור: כלומר, ברגע שאמרתם שזה לא עניין שפוגע בתואר ואנחנו יכולים לשמור על הרמה האקדמית של כל תואר ותואר – אז אתם פותחים לפחות את האפשרות שאנחנו יכולים להפעיל את שיקול הדעת שלנו כי זה באמת נושא חריג מאוד.

מיכאל מלכיאור: המילואים במדינת ישראל, צריך להבין, זה לא עוד איזה נושא.

מיכאל מלכיאור: זה נושא חריג מאוד, זה נופל על אוכלוסייה כל כך קטנה ואז מותר לנו להגיד: אתם אומרים, זה לא מפריע ברמה האקדמית וברמת התואר – לדעתי אתם פותחים את הפתח שאנחנו יכולים לקבוע שאת ההפרעה המינימלית הזאת אפשר לעשות כי אתם אומרים שאפשר לעשות.

מיכאל מלכיאור: רק שאתם לא מוכנים לתת את שיקול הדעת למחוקק אלא רק לכל מוסד ומוסד.

יעל טור-כספא: מרבית המוסדות לא נותנים פטור עבור שירות מילואים.

יעל טור-כספא: אוניברסיטה אחת בחרה לעשות את זה ואני שומעת שגם מכללה אחת, אני כמל"ג לא יכולה להגיד לה לא לעשות את זה - - -

מיכאל מלכיאור: את יכולה כן.

מיכאל מלכיאור: כמו שאת יכולה להגיד להם שהם לא יכולים ללמד יומיים בשבוע את יכולה להגיד להם שאסור להם לעשות.

אלכס מילר: אני רק מבקש בחוק שלי לפחות בנושא של המלגה נוסיף - - -

מיכאל מלכיאור: כשנגיע לסעיף, נתחיל לעבוד.

שמעון דוד: בנושא של ההגדרה בתיקון של ההגדרה כפי שהוצע, מוסד שבפיקוח משרד התמ"ת הייתי מבקש לאמץ את ההגדרה כפי שהיא מופיעה בחוק זכויות הסטודנטים מוסד להכשרת הנדסאים וטכנאים ולא מוסד שזה בפיקוח משרד התמ"ת כי מוסד בפיקוח משרד התמ"ת זה מושג מאוד כללי, יכולים להיות הרבה מוסדות.

מיכאל מלכיאור: מקובל.

מרב ישראלי: ברגע שזה נכנס לתוך החוק, רק מה שבתוך החוק יחול.

מרב ישראלי: אין בעיה, זה עניין של ניסוח.

גלעד ארדן: משפט נוסף אחד, אנחנו מבקשים לאמץ את ההגדרה של משרד הביטחון שסטודנט שעשה במהלך התואר שלו 54 ימי מילואים בסך כולל הוא זה שיהיה זכאי.

מיכאל מלכיאור: הוא הציע מה שמשרד הביטחון קורא "שירות מילואים פעיל".

גלעד ארדן: זו הייתה הצעה חלופית אבל נניח שבשנה הרביעית הוא לא עשה מילואים כי הוא לא זומן אבל הוא עשה 54 ימים במהלך התואר שלו אין סיבה למנוע ממנו את הזכאות.

גלעד ארדן: יש דבר שמטריד אותי וזה מה שאמרה עורכת הדין למברגר, כי הכוונה שלנו היא שאותן 2 נקודות זכות אקדמיות תהיינה לא מתוך הקורסים שנוגעים ממש בקורסי החובה של התואר.

גלעד ארדן: אני יודע שבכל תואר יש קורסים כלליים כאלו.

גלעד ארדן: אם יש תארים שלא כוללים את זה אולי בהם צריך לחשוב על איזשהו שיקול דעת לאותו מוסד אקדמי או להחריג תארים כאלה כי כמובן אין לנו כוונה לפגוע בהכשרה המקצועית המהותית שלו לאותו מקצוע.

מיכאל מלכיאור: היא אמרה ברפואה ומשפטים אין קורסי בחירה.

גלעד ארדן: צריך לבדוק את זה.

יערה למברגר: זה לא רפואה ומשפטים בנפרד, זו תוכנית משולבת של רפואה ומשפטים.

גלעד ארדן: ואין להם שום קורסים של הרחבת ידע כללי?

עופר כהן: תהיו רגועים, הם לא עושים מילואים.

עופר כהן: רפואה אני מעביר אותם למקרפ"ר משנה א' ואחרי זה הם עוברים לצבא הגנה לישראל.

עופר כהן: תנוח דעתכם מהרופאים, יהיה בסדר.

מיכאל מלכיאור: נקריא את כל החוק שיש על זה הסכמה, אם יש הצעה לשינויים נשמע אותן, נצביע על זה ואחר כך ניקח את החוק השני.

מיכאל מלכיאור: מירב, בבקשה.

מרב ישראלי: הצעת חוק זכויות הסטודנט (תיקון) (הקלות לסטודנטים המשרתים בשירות מילואים), התשס"ח-2008.

מרב ישראלי: בחוק זכויות הסטודנט התשס"ז-2007 (להלן החוק העיקרי), אחרי פרק ה' יבוא: הקלות לסטודנטים המשרתים בשירות מילואים.

מרב ישראלי: (א) מוסד יעניק הקלות לסטודנטים המשרתים בשירות מילואים כהגדרתו בחוק שירות ביטחון [נוסח משולב], התשמ"ו-1968, על יסוד, כאן זה צריך להיות הוראות כי אנחנו רוצים שהמל"ג יקבעו כללים.

מרב ישראלי: כך נקרא הנורמות שהמל"ג קובע.

עופר כהן: בכל מקרה זה צריך להיות חוק שירות המילואים התשס"ח-2008.

מרב ישראלי: בסדר.

מרב ישראלי: על יסוד הוראות שגיבש לעניין זה בהתייעצות עם נציגי אגודת הסטודנטים של המוסד, ובהתאם לכללים שתקבע המועצה להשכלה גבוהה; לעניין זה, פה ההערה של נציג משרד התמ"ת, מדובר באמת על מוסד להכשרת הנדסאים וטכנאים.

מרב ישראלי: לגבי מוסד להכשרת עובדי הוראה, אייל, זה ייכנס למל"ג גם אם יש מישהו שהוא לא בדיוק מוסד להשכלה גבוהה.

איל רק: נכון, כיוון שאין אבחנה בעניין הזה בין המוסדות.

מרב ישראלי: אבל אז למל"ג תהיה סמכות על המוסד.

מרב ישראלי: אתם רוצים את זה?

מרב ישראלי: כי בדרך כלל אנחנו כותבים ששר החינוך - - -

איל רק: אני חושב שבנושא של הקלות מהסוג הזה אין בעיה.

מרב ישראלי: אני לא יודעת אם זה רלוונטי בסוג כזה של מוסדות.

איל רק: נכון.

מרב ישראלי: אז נשאיר את זה למל"ג.

מרב ישראלי: מכינה קדם אקדמית ייכנס... יש לכם מכינות בהנדסאים וטכנאים?

שמעון דוד: כן.

מרב ישראלי: כן.

מרב ישראלי: אז גם צריך להפריד.

שמעון דוד: אני חושב שזה נכלל בהגדרה של מוסדות שבפיקוח משרד התמ"ת.

מרב ישראלי: יש סעיף של מכינות שהוא נפרד.

מרב ישראלי: אבל בסדר.

מרב ישראלי: לכן אני חושבת שכתבתי: מוסדות בפיקוח שר התמ"ת, אבל אין בעיה להגיד את זה בנפרד, גם המכינות וגם המוסד.

מרב ישראלי: מה שאמרנו פה זה שהמוסדות האלה שבפיקוח שר התמ"ת יהיה על יסוד כללים שגיבש המוסד לפי הוראות שיקבע שר התעשייה.

מרב ישראלי: השר לא אמור לתת אישור פרטני לכללים.

מרב ישראלי: (ב) הכללים יתייחסו בין היתר לנושאים הבאים: (1) תיאום בין המוסד לבין רשויות הצבא לעניין בקשת דחיית שירות מילואים, לרבות מתן סיוע מנהלי לסטודנט עבור עזרה בהגשה ובטיפול בבקשות; (2) מתן מועד בחינה מיוחד לסטודנט שנעדר ממועד בחינה עקב שירות מילואים או ששירת שירות מילואים ממושך בתקופת הלימודים לפני תקופת הבחינות או במהלכה; (3) דחיית מועד הגשת עבודה לסטודנט ששירות בשירות מילואים בסמוך למועד הגשת העבודה, בהתאם למהות והיקף העבודה; (4) השלמת חומר ומטלות בקורס לסטודנט שנבצר ממנו להשתתף במסגרת לימודית אקדמית עקב שירות מילואים, בהתאם למהות המסגרת הלימודית ובתיאום עם המרצה; (5) היעדרות מבחינה עקב שירות מילואים, בקורס המהווה דרישה מוקדמת לשנת לימודים מתקדמת, לקורס אחר או לתואר מתקדם; (6) רישום מוקדם לקורסים, של סטודנט היוצא לשירות מילואים במהלך מועד הרישום הרגילים; (7) קביעת גורם במוסד לריכוז הטיפול בהקלות שייקבעו בהתאם לכללים.

מרב ישראלי: (ג) המוסד יפרסם את הכללים האמורים בתחילת כל שנת לימודים באתר האינטרנט של המוסד ככל שישנו, בשנתון המוסד, בידיעון המוסד ועל לוחות המודעות המרכזיים שבתחומי המוסד.

מרב ישראלי: סתם עניין ניסוחי, האם המילה הנכונה היא הקלות?

מרב ישראלי: או שזה צריך להיות התאמות.

יעל טור-כספא: נראה לי התאמות.

מרב ישראלי: כי באמת לא מקלים עליהם במובן האקדמי.

אלכס מילר: אני רק מבקש שהנושא שדיברנו קודם, שבמידה ובמוסד מתקיימת פעילות חברתית והיא נחשבת בנקודות זיכוי לטובת מלגה, הנושא המילואים יהיה קרוב לכך.

מרב ישראלי: תאמר שוב.

אלכס מילר: נושא המלגה.

אלכס מילר: ההצעה שהצעתי, זה מופיע אצלי בחוק.

יעל טור-כספא: ואז יהיה אחר כך את החוק השני?

מרב ישראלי: שם זה לא לגבי מלגה.

יעל טור-כספא: אתה רוצה רק לגבי מלגה?

אלכס מילר: נושא הקורסים את זה תדברו איתם, אני לא נכנס לזה.

מרב ישראלי: נראה לי שבחוק קליטת חיילים משוחררים זה אמור לחול גם על מלגות.

יעל טור-כספא: מלגות כלכליות.

אלכס מילר: מה שקורה היום זה שמי שרוצה לקבל את המלגה צריך גם לעשות פעילות התנדבותית ויש לו גם מילואים.

יעל טור-כספא: זה משהו שהמוסדות צריכים לבדוק.

אלכס מילר: כרגע דיברתם על כך.

יעל טור-כספא: הכוונה הייתה לנקודות זכות אקדמיות.

אלכס מילר: זה יהיה לטובת מלגה, לא לטובת הקורסים.

ענת טל: זה גם משהו שצריך לבדוק אם יש גורם חיצוני שנותן את המלגה.

אלכס מילר: אני אומר שבמידה ומוסד מקנה הטבה לסטודנט לטובת קבלת מלגה וההטבה הזאת באה במסגרת של פעילות התנדבותית חברתית, מה שאני אומר זה שנושא של ימי מילואים יהיה במקביל לפעילות התנדבותית חברתית שנותן המוסד לטובת המלגה.

אלכס מילר: זהו.

אלכס מילר: אני לא מדבר על הגופים החיצוניים, אני לא מדבר על הקרנות.

ענת טל: מלגות שהמוסד עצמו נותן?

אלכס מילר: כן.

ענת טל: אני צריכה לבדוק את זה, זה לא בהוראה שלי.

יעל טור-כספא: אני חושבת שרוב מלגות סיוע זה דברים חיצוניים כמו פר"ח וקרן הסיוע.

אלכס מילר: כרגע קיבלתם את זה, אני לא מבין מה הבעיה.

יעל טור-כספא: הכוונה הייתה כפשרה להצעה שלהם לנקודות זכות אקדמיות, כשנותנים נקודות זכות אקדמיות בגין פעילות חברתית.

יעל טור-כספא: אבל לא דיברנו פה על מלגות.

יעל טור-כספא: זה החלטה של המוסדות.

ענת טל: זה עלה עכשיו, אני צריכה לבדוק את זה.

איל רק: אם זה בכלל מלגות של המוסדות.

אלכס מילר: תבדקו, מקסימום נפתח את החוק במידה ותהיה הסכמה איתם.

ענת טל: מירב, צריך להיות: המוסד יפרסם את ההוראות האמורות.

מרב ישראלי: את ההתאמות הניסוחיות אני כבר אעשה, לא נלאה את הוועדה.

ניקולאי טבק: אני רוצה להתייחס למשהו מאוד מהותי.

ניקולאי טבק: הגדרה של סטודנט זה כל מי שלומד במוסד להשכלה גבוהה.

אלכס מילר: בין בהנדסאים וטכנאים.

ניקולאי טבק: אני בתור נציג של הפורום המתאם של הסגל האקדמי הזוטר, חלק גדול מהאנשים אצלנו הם דוקטורנטים ובעלי תואר שני שהם מתרגלים.

ניקולאי טבק: האנשים האלה מצד אחד כביכול כלולים בתוך החוק, מצד שני הם מחוץ לחוק, גם מה שקיים היום וגם מה שמוצע על ידי חבר הכנסת אלכס מילר.

מיכאל מלכיאור: למה אתה אומר שהם מחוץ לחוק?

מיכאל מלכיאור: אם הוא דוקטורנט, למה הוא מחוץ לחוק?

ניקולאי טבק: דוגמא אחת זה עניין של ועדת ולת"ם.

ניקולאי טבק: חלק גדול מהחוק מדבר על ולת"ם ואיך הצבא צריך להתייחס ולהתנהג לסטודנטים אבל בעצם הוא מתכוון רק לסטודנטים של תואר ראשון.

ניקולאי טבק: תואר שני ותואר שלישי אין לו זכאות להגיש ולת"ם.

ניקולאי טבק: כתוצאה מכך חלק גדול מהחוק הזה לא מתייחס לאנשים האלה, למרות שמוגדר שסטודנט הוא כל מי שלומד במוסד להשכלה גבוהה.

ניקולאי טבק: אתן דוגמא פרטית שלי.

ניקולאי טבק: כתבתי תזה באוניברסיטת חיפה.

ניקולאי טבק: במהלך הלימודים שלי עשיתי הרבה ימי מילואים בהתנדבות.

ניקולאי טבק: ביקשתי איזוהי הארכה, בסוף התואר יש כללים נוקשים, עד נובמבר צריך להגיש את התזה.

ניקולאי טבק: ביקשתי שיתנו לי הארכה, אמרו לי: לא מעניין אותנו, לא מגיע לך כלום.

ניקולאי טבק: אמרתי: רשום סטודנט - - -

מרב ישראלי: היום זה לפי האמנה.

מרב ישראלי: לפי האמנה לא מגיע לך?

מרב ישראלי: היום אין חוק.

מרב ישראלי: לפי מה אמרו לך שלא מגיע לך?

ניקולאי טבק: אוניברסיטת חיפה מתייחסת לסטודנט זה רק מי שבעל תואר ראשון.

ניקולאי טבק: תואר שני לא מעניין אותה.

מרב ישראלי: אבל זה הכללים הפנימיים היום של האוניברסיטה מכוח האמנה?

מרב ישראלי: או שהם לא עובדים לפי האמנה?

ניקולאי טבק: האמנה מדברת על כל סטודנט אבל לא מפעילים את זה.

ניקולאי טבק: יש איזושהי לקונה.

יעל טור-כספא: כל המוסדות חתומים על האמנה.

מרב ישראלי: אם המל"ג יקבע כללים שזה חל על כל סטודנט זה יחייב את המוסדות.

אלכס מילר: תתבע את המוסד.

מיכאל מלכיאור: זה ההבדל בין לקבוע דברים בחוק לבין האמנה.

מיכאל מלכיאור: זו הבעייתיות עם אמנה.

מיכאל מלכיאור: הבעיה שהמוסדות, ראינו גם בחוקים אחרים בזכויות הסטודנט, המוסדות עושים מה שהם רוצים אם זה לא בחוק מחייב.

מיכאל מלכיאור: אם זה חוק מחייב אז הוא מחייב.

מיכאל מלכיאור: אם אנחנו מכניסים פה לפי החוק הנוכחי – מוסד לא יכול לפרש שסטודנט זה תואר ראשון כי כתוב בחוק: כל מי שהוא סטודנט, תואר ראשון, תואר שני, דוקטורנט, כולם כלולים כי זו ההגדרה, כל מי שלומד במוסד הוא סטודנט.

ניקולאי טבק: אבל בפועל יש אבחנה.

מיכאל מלכיאור: זה חוק.

מיכאל מלכיאור: אם עושים רק לפי אמנות הם יכולים לפרש מה שהם רוצים - - -

ניקולאי טבק: עד עכשיו רק תואר ראשון היה יכול להגיש ולת"ם.

מיכאל מלכיאור: עד עכשיו זה היה וולונטרי, עכשיו זה חוק.

יעל טור-כספא: אבל ולת"ם זה לא הקלה של המוסד להשכלה גבוהה.

ניקולאי טבק: אבל חלק גדול מהחוק מדבר על ולת"ם.

יעל טור-כספא: אבל ולת"ם זה הצבא, זה לא קשור לחוק בכלל.

מרב ישראלי: אתם קובעים נהלים לגבי אופן ההגשה - - -

יעל טור-כספא: סיוע במתן הגשה, אבל לזכאות לולת"ם?

יעל טור-כספא: מה זה קשור למוסד להשכלה גבוהה.

מרב ישראלי: אבל זה כפוף לכללים של הצבא.

ניקולאי טבק: חלק גדול מהחוק מדבר על הכללים - - -

אלכס מילר: איזה חוק?

ניקולאי טבק: על שלך.

אלכס מילר: תתייחס רק לזה.

מיכאל מלכיאור: נעשה את זה כך בינתיים אם זה מקובל עליכם.

מיכאל מלכיאור: קודם נצביע על הדבר הזה, זה אומר שהכנו את זה לקריאה שנייה ושלישית.

מיכאל מלכיאור: אם נראה שיש הסכמות ואנחנו יכולים למזג את החוק שלכם אז אפשר גם את זה, אפשר לעשות רביזיה אחר כך בזה ולמזג.

מיכאל מלכיאור: נצביע על החוק כפי שקראנו עם השינויים הניסוחיים הקלים.

מיכאל מלכיאור: מי בעד החוק?

מיכאל מלכיאור: 4 בעד, אין מתנגדים אין נמנעים, קיבלנו.

מיכאל מלכיאור: עכשיו נעבור לחוק השני.

מרב ישראלי: של גלעד ארדן ואיתן כבל.

מרב ישראלי: הצעת חוק תמריצים לסטודנטים בשירות מילואים ממושך.

מרב ישראלי: התשס"ח-2008.

מרב ישראלי: אני משערת שגם זה ייכנס כתיקון עקיף בחוק זכויות הסטודנט, מבחינת האכסניה, ואז אנחנו נכנסים להגדרות של החוק.

מרב ישראלי: פה אין את המוסדות של התמ"ת.

מרב ישראלי: אם אנחנו נכנסים לחוק זכויות הסטודנט זה ייכנס בלאו הכי.

איתן כבל: העניין הוא בעצם סעיף "שירות מילואים" כמשמעו בחוק.

מרב ישראלי: מה שעשינו שם.

איתן כבל: ואז נשאר רק סעיף 2, 3, 4.

מיכאל מלכיאור: חסכת הרבה בהקראת הדברים.

מרב ישראלי: 2.

מרב ישראלי: בתוכנית הלימודים לתואר אקדמי במוסד, שמדובר כאן בכל תואר אקדמי, אני מבינה, יוקצו לסטודנט ששירת שירות מילואים ממושך, שמוגדר פה כשירות מילואים של 21 ימים לפחות, אני מדבר שמדובר בשנה.

מיכאל מלכיאור: אמרנו 54 יום בכל התואר.

ניקולאי טבק: זה יותר מדי זמן, אני מצטער, 54 יום, רוב היחידות הקרביות עושות עכשיו 14 יום בשנה, מזמינים אותם ל-24 ובפועל הן עושות 14 יום, אני עשיתי לפני חודש 14 יום.

ניקולאי טבק: שלוש כפול 14 - - -

איתן כבל: לא הבנתי.

ניקולאי טבק: מזמינים ל-24 יום ובסוף עושים חצי תקופה.

מרב ישראלי: מה מצדיק את הפטור הזה?

עופר כהן: אמרתי את דעתי.

עופר כהן: להבנתי מה שצריך להספיק זה מה שאנחנו מכירים כ"משרת מילואים פעיל" היום שזה 10 ימים בשנה.

עופר כהן: על זה דרך אגב הייתה הסכמה לתת מלגת פר"ח, אני לא רוצה לפתוח את הדיון עכשיו זה נתקע על זכויות כספיות וכאלה.

מרב ישראלי: מלגה זה משהו אחר, צריך להבחין כל הזמן בין הטבות כלכליות לבין הכרה בלימודים, זה שני דברים שונים.

ענת טל: אולי מחר הכנסת תרצה לעודד נשים ללדת וכל סטודנטית שיוצאת לחופשת לידה תצא ל-3 חודשים, לא 10 ימים.

מיכאל מלכיאור: את מציעה את זה כתיקון?

איתן כבל: סליחה, אני מודה שמסוכן לצאת למילואים, מאוד מאוד, תאמיני לי מאוד.

ענת טל: אבל לא פטור מקורסים אקדמיים.

יעקב לביא: אין פה זלזול בסכנה של שירות מילואים.

איתן כבל: אל תיקחו את זה אישית.

איתן כבל: אבל בכל הכנות, על מה אנחנו נאבקים?

איתן כבל: שיכירו שמילואים זה עסק מסוכן.

איתן כבל: יולדות יש בכל העולם, מילואים אין בכל העולם, זה ההבדל.

ענת טל: נכון.

איתן כבל: אז מה ביקשתי?

ענת טל: בגלל זה עשינו רשימה שלמה של הטבות והקלות.

איתן כבל: מה שאנחנו מנסים זה להעמיד את זה במקום אחר.

יעל טור-כספא: הרי בפועל לא תהיה לזה משמעות.

יעל טור-כספא: בפועל המוסדות ייקחו ויוסיפו עוד 2 נקודות.

איתן כבל: זה דיון אוצרי.

איתן כבל: על מה הויכוח?

איתן כבל: את אומרת אני מוכנה שיהיה אבל שזה יהיה בחירת המוסדות.

ענת טל: אני חושבת שזה לא בסדר.

מיכאל מלכיאור: המל"ג קבע שזה בסדר.

יעל טור-כספא: אף אחד לא קבע, אני אומרת כל אוניברסיטה - - -

מיכאל מלכיאור: את אמרת שהאוניברסיטה יכולה לקבוע וזה בסדר גמור.

מיכאל מלכיאור: אני מצטט אותך.

יעל טור-כספא: עובדתית זה קיים באוניברסיטה אחת.

מיכאל מלכיאור: אבל המל"ג קבע שזה בסדר.

יעל טור-כספא: המל"ג לא קבע - - -

מיכאל מלכיאור: סליחה, את ייצגת פה את דעת המל"ג ואמרת שזה לשיקול דעת, זה בסדר מבחינת המל"ג אם מוסד רוצה לעשות את זה - זה בסדר.

מיכאל מלכיאור: שיקול הדעת של אוניברסיטת חיפה או של המכללה הבין תחומית זה בסדר, שיקול הדעת של הכנסת זה לא בסדר.

מיכאל מלכיאור: זה מה שאת אומרת.

יעל טור-כספא: אמרתי שהמועצה לא התערבה בעניין.

מיכאל מלכיאור: לא.

מיכאל מלכיאור: את אמרת שזה בסדר.

מיכאל מלכיאור: חוץ מזה זה אותו דבר כי ברגע שאישרתם את זה - - -

יעל טור-כספא: לא אישרנו, מעולם זה לא בא לדיון.

מיכאל מלכיאור: אתם מאשרים את התואר, לא נעשה משחקים.

יעל טור-כספא: אנחנו מאשרים תוכניות.

מיכאל מלכיאור: אני יכול להבין התנגדות לחוק הזה, אני באמת יכול להבין.

מיכאל מלכיאור: אני חושב שבחוק הזה יש בעייתיות גם בנושא השוויוניות וגם בנושא עירוב בטיב של תואר.

מיכאל מלכיאור: אבל מה שאת אומרת אני לא מבין.

מיכאל מלכיאור: ברגע שאמרתם מבחינה אקדמית זה בסדר גמור, אז אתם אומרים לחבר הכנסת איתן כבל אין שיקול דעת ולכל מוסד אקדמי יש.

יעל טור-כספא: קודם כל לא אמרתי שמבחינה אקדמית זה בסדר, אמרתי שזה קיים באוניברסיטה ולא התערבנו בזה, זה לא בא מעולם לאישור המועצה להשכלה גבוהה.

יעל טור-כספא: זה לא היה בדיון.

עופר כהן: אמרת שאין לכם בעיה עם זה שהם יאשרו - - -

יעל טור-כספא: אמרתי שזה במסגרת החופש האקדמי של המוסדות, זה לא בא לדיון או לאישור בפני המועצה להשכלה גבוהה.

איתן כבל: אני יודע שכשאני למדתי קיבלו 2 נקודות זכות למי שעבר שיעור התעמלות.

יהודית גידלי: לא, זה היה חובה.

איתן כבל: נכון, את צודקת, זה היה חובה.

יהודית גידלי: חינוך גופני היה חובה.

יערה למברגר: ההצעה שהייתה פה ששירות מילואים פעיל זה 10 ימים בכל שנה.

יערה למברגר: ההצעה הזאת שמצמידה את זה שבכל שנה צריך 10 ימים יש פה גם הגבלה לסטודנט שיכולה לפגוע בו.

יערה למברגר: יש איזשהו יתרון בהצעה שמדברת על מספר ימים בטווח של כל התואר, בטווח של 3 או 4 שנים שיש בה עדיפות וגמישות מאשר להגיד כל שנה נתונה אני צריך שיתקיימו לי ה-10 ימים.

עופר כהן: את צודקת אבל המספר 54 שננקב פה הוא קשה להשגה לסטודנט.

יערה למברגר: זה המספר שנקוב בחוק?

עופר כהן: זה המקסימום המותר בחוק אבל זה לא המינימום.

איתן כבל: 10 ימים הם המינימום.

מרב ישראלי: אנחנו לא נותנים פה הטבה, אנחנו מכירים בשירות כשירות התנדבותי, שעות התנדבות.

מרב ישראלי: כמה שעות התנדבות זה לתואר - - -

עופר כהן: פרח זה 128 שעות בדוק בשנה.

עופר כהן: יש לנו משא ומתן עם פר"ח על מלגה.

עופר כהן: תחלקי את זה לימים.

מרב ישראלי: צריך לראות מה הגיוני להכיר בזה כפעילות חברתית.

מרב ישראלי: צריך לקבוע את הגבול באיזשהו מקום.

איל רק: אולי המוסדות להשכלה גבוהה יכולים לבדוק דבר כזה.

ענת טל: המוסדות להשכלה גבוהה לא מכירים גם בפעילות החברתית.

עופר כהן: צריך שהסד של ימי המילואים יהיה כזה שלא בסוף 100 סטודנטים יעברו את הסף.

מיכאל מלכיאור: מה אומר משרד המשפטים על החוק?

יערה למברגר: אנחנו מחויבים להחלטת הממשלה.

מיכאל מלכיאור: זאת אומרת שאתם בעד החוק?

יערה למברגר: בתיאום ובהסכמה עם משרד החינוך.

מיכאל מלכיאור: זה אומר שאתם בעד החוק.

יערה למברגר: הייתי אומרת שהחלטת ועדת שרים היא לתמוך בהצעת החוק בקריאה טרומית תוך תיאום מלא והסכמת משרד החינוך.

מיכאל מלכיאור: אני יודע שזו ההחלטה.

יערה למברגר: בחוות הדעת שהגשנו לוועדת שרים התנגדנו.

יערה למברגר: כיום אנחנו מחויבים.

מרב ישראלי: בחוק יש התייחסות לקורס והכרה בקורס בחירה - - -

איתן כבל: לא מדובר על אחד שקראו לו פעם אחת למילואים, בסופו של דבר רובם נמצאים ביחידות אורגניות, מסודרות.

איתן כבל: היחידה שלי כבר השנה תסגור למעלה מ-40 יום מילואים.

איתן כבל: אפשר לומר, אחרי המלחמה הגבירו את רמת האינטנסיביות של האימונים אבל בממוצע חיל שעושה מילואים הוא עושה 21 יום בשנה כמו כלום.

איתן כבל: נכון?

ניקולאי טבק: פחות.

ניקולאי טבק: לדעתי 14 יום.

עופר כהן: אתה הולך לממוצע, חבר הכנסת כבל צודק.

איתן כבל: בדרך כלל עושים כ-21 יום, יש לך יום אימון וכו'.

ניקולאי טבק: סטודנטים שמקבלים מילואים עושים בדרך כלל חצי תקופה כי באים לקראתם ואז אם מזמינים אותם ל-25 יום הם עושים בפועל 14 או 15 יום.

ניקולאי טבק: אני עשיתי 15 יום למרות שהצו שלי היה על 25 יום וזה הרוב המוחלט של החברים שלי.

איתן כבל: אני מבין מה שאתה אומר.

עופר כהן: אני רוצה להזכיר לחבר הכנסת כבל שחוק שירות המילואים קובע ש...

עופר כהן: יהיה פעם ב-3 שנים.

עופר כהן: ההיקף של הימים ירד, אם היום תקבע מספר תצטרך לעדכן אותו בעוד כמה שנים.

מרב ישראלי: אבל עדיין השאלה עקרונית.

מרב ישראלי: הם רצו להגיד שזה רק שירות מילואים ממושך ויש לזה היגיון.

מרב ישראלי: השאלה איפה אתה קובע?

עופר כהן: בפקודות הצבא אנחנו מגנים היום על סטודנט ואומרים שהוא יעשה רק בתואר ראשון – צודק מי שאמר את זה שהוא יעשה לא יותר מ-21 יום בשנה אקדמית, אז שמתם פה איזה מלכוד.

עופר כהן: יוצא שרק מי שיתנדב ביחידתו מעבר למספר של 21 יקבל את ההטבה הזאת.

מרב ישראלי: וזה בסדר.

עופר כהן: זה יצא מעט מאוד אנשים.

עופר כהן: זה מעקר את החוק כי אני נותן להם הטבה מובנית - - -

מרב ישראלי: הרצון הוא לא לתת הטבה מובנית לכל אחד שעושה מילואים.

עופר כהן: אני נותן הגנה מובנית.

מרב ישראלי: זה משהו אחר.

מרב ישראלי: הרצון פה הוא להכיר במספר מסוים של ימים כשווה ערך ללימודים במספר מסוים של שעות.

עופר כהן: אני מבין מה שאת אומרת אבל מכיוון שהגענו למסקנה שחד שנתי לא עוזר כי זה 2 נקודות לכל התואר, צריך לדבר על ימי מילואים בכל התואר.

עופר כהן: אם אקח את המספר 21 ואכפיל אותו בשלוש הוא חורג ממה שמותר בחוק.

עופר כהן: זה 63 ימים במקום 54.

מרב ישראלי: אז שיהיה 54 יום.

עופר כהן: אני חושב שהוא מספר קשה להשגה לרוב הסטודנטים.

ניקולאי טבק: הצבא אומר את זה.

איתן כבל: הוא קשה מאוד.

עופר כהן: אני רוצה להזכיר לגברתי, זה מספר המקסימום המותר בחוק.

מיכאל מלכיאור: אם זה יורד מ-24 ל-14 וזה 3 שנים לתואר – אז לא תגיע לזה.

איתן כבל: זה לא יורד בדיוק לחצי.

אלכס מילר: אז זה 18 יום בשנה, זה עדיין לא 24 או 25.

מרב ישראלי: הרי יכול להיות שאדם עושה 4 ימים בשנה.

עופר כהן: לא התכוונו לזה.

מרב ישראלי: אני יודעת, השאלה איפה אתה שם את קו - - -

איתן כבל: אני חושב ששבועיים זה זמן סביר.

עופר כהן: שבועיים זה 42 יום בתואר, זה מספר סביר בעיני.

איתן כבל: זה זמן סביר.

מרב ישראלי: 14 כפול 3 זה 42 יום.

מיכאל מלכיאור: אין ספק ש-14 יום זה בהחלט דבר רציני.

איתן כבל: מילואים תמיד באים בזמן לא טוב, אף פעם זה לא בא בזמן טוב, זאת הבעיה.

מרב ישראלי: צריך להוריד את "באותה השנה".

מרב ישראלי: 2.

מרב ישראלי: בתוכנית לימודים לתואר אקדמי במוסד יוקצו לסטודנט ששירת שירות מילואים ממושך, שזה אמרנו 42 ימים בכל התואר, במהלך לימודי לתואר, במסגרת מכסת קורסי הבחירה, את זה אנחנו משאירים, אנחנו מורידים "באותה שנה", שתי שעות שנתיות כפעיות חברתית-התנדבותית; לעניין זה, "שירות מילואים ממושך" – 42 ימים לפחות במהלך התואר.

מרב ישראלי: 3.

מרב ישראלי: השר ממונה על ביצוע חוק זה.

מרב ישראלי: 4.

מרב ישראלי: תחילתו של חוק זה בתום שלושה חודשים מיום פרסומו.

יערה למברגר: מבחינת ניסוח, שתי שעות שנתיות, אני לא בטוחה אם זה ניסוח טוב.

יעל טור-כספא: צריך להיות: עד 2 נקודות זכות אקדמיות עבור התואר.

מרב ישראלי: כשעשינו את חוק שילוב סטודנטים במערכת החינוך פניתי אליכם 10 פעמים ושם, אחרי התכתבות ארוכה בינינו, אני מזכירה לך - - -

יעל טור-כספא: זה היה לפני בערך חמש שנים.

מרב ישראלי: אמרתם לנו: לא משתמשים במילה נקודות זכות, אלא שעות שנתיות וכך זה נקבע בחקיקה.

יעל טור-כספא: אבל אולי שם זה שנתי, לדעתי שם זה כל שנה, לא?

מרב ישראלי: אבל זה עדיין שעות שנתיות.

יעל טור-כספא: אני לא זוכרת את הנוסח, אם אמרתי לך אז – זה היה לפני 5 שנים.

מרב ישראלי: אז תבדקי את זה שוב, אין לי בעיה, זה עניין ניסוחי.

יעל טור-כספא: אפשר להביא את זה גם לפני קריאה שנייה ושלישית, זה לא עקרוני, אבל רק שיהיה ברור שזה פעם אחת בתואר.

מרב ישראלי: את זה אמרתי, שאני מורידה את "באותה שנה" וזה יהיה "לימודיו לתואר".

ניקולאי טבק: השאלה מתי נותנים את זה?

מרב ישראלי: זה יהיה בסוף התואר.

ניקולאי טבק: אז הרבה אנשים יפחדו - --

עופר כהן: אם יהיה לו את האישור לפני זה שהוא צבר - - -

ניקולאי טבק: הוא ידע רק בשנה שלישית.

איתן כבל: זה עניין של רוחב לב, יש כאלה שישתמשו ויש כאלה - - -

יעל טור-כספא: אני לא מכירה מישהו שלא ישתמש בזה.

מיכאל מלכיאור: מאוד אשמח שהדבר הזה יהיה בהסכמה.

איתן כבל: גם אנחנו נשמח.

אלכס מילר: יש את כל הפגרה למשא ומתן.

מרב ישראלי: אם אתם רוצים לאחד את זה כטרומית אז אני מציעה שלא תצביעו כרגע על הראשונה ואז אפשר יהיה תמיד להצביע או להצמיד את זה.

מיכאל מלכיאור: אם אני מצביע אי אפשר?

מרב ישראלי: אני לא בטוחה לגבי הרביזיה, תצטרך לעשות רביזיה, אם אתה יכול להחזיר את זה לסטטוס של טרומית ואז למזג.

איתן כבל: באיזה שלב את יכולה למזג?

איתן כבל: רק בשלב שבין הטרומית לראשונה?

מרב ישראלי: אחרת צריך אישור של ועדת הכנסת.

מיכאל מלכיאור: נקבל את האישור, זאת לא הבעיה.

מרב ישראלי: איך שאתם רוצים, למרות שעכשיו אין לזה הרבה משמעות, בלאו הכי עד סוף הפגרה - - -

מיכאל מלכיאור: גלעד רצה את זה כחלק מהלחץ ולהגיע להסכמות.

איל רק: אני רק רוצה שיהיה ברור שאם לא מכניסים שום השוואה לפעילות חברתית או התנדבותית אחרת זה ממש בניגוד לעמדה של משרד החינוך.

יערה למברגר: ההערה שדיברנו לעניין השוויוניות.

איל רק: זה שיש פה שקט שלא יוצר הרושם שזה בהסכמה הנוסח הזה.

מיכאל מלכיאור: אבל כתוב פעילות חברתית התנדבותי.

מרב ישראלי: נכון אבל לא כתוב שאתה צריך להכיר בפעילות חברתית.

יערה למברגר: זה לא אומר שאם אישה עושה פעילות חברתית התנדבותית אחרת היא יכולה להגיד, אני עושה 10 ימים בשנה או 40 ימים בשנה – אני רוצה שתכירו לי.

אלכס מילר: כמה צריך להתנדב ב-3 שנים?

עופר כהן: אם באותה נשימה אתה שם פעילות חברתית אחרת - לא עשית שום דבר למען המילואים.

מרב ישראלי: למה?

עופר כהן: אבל אתה יכול לקבל 2 נקודות זיכוי תמורת פעילות חברתית אחרת אז לא עשית כלום.

מרב ישראלי: אבל זה בסדר, מה אתה מונע?

מרב ישראלי: אתה תכתוב בחוק שאסור לתת עבור פעילות חברתית אחרת?

עופר כהן: לא אמרתי שאסור.

מיכאל מלכיאור: למה אתה אומר שלא?

מיכאל מלכיאור: זה ממש לא נכון.

איתן כבל: אתה רוצה להבליט את נושא המילואים.

עופר כהן: אין לי עמדה בעניין.

מרב ישראלי: אפשר להגיד: במסגרת הכרת המוסד בפעילות חברתית התנדבותית כשירות מילואים.

איל רק: כתוב פה "יוקצו", זה בצורה קטגורית.

מרב ישראלי: זה האי הסכמה השנייה שלכם.

מרב ישראלי: יש לכם 2 אי הסכמות מרכזיות.

מרב ישראלי: האחד זה החיוב והשני זה העניין של החברתי והשוויון.

מרב ישראלי: העניין של החיוב הוועדה גם לא קיבלה את עמדתי בעניין.

מרב ישראלי: זאת ההחלטה כרגע.

מרב ישראלי: בעניין השני אני מבינה שהנטייה היא לקבל את העמדה הזאת.

מרב ישראלי: עכשיו אנחנו רק צריכים למצוא דרך לנסח את זה.

מרב ישראלי: במסגרת מכסת קורסי הבחירה שתי שעות שנתיות במסגרת הכרת המוסד בפעילות חברתית התנדבותית.

מרב ישראלי: אני מקריאה שוב: בתוכנית לימודים לתואר אקדמי במוסד יוקצו לסטודנט ששירת שירות מילואים ממושך במהלך לימודי לתואר במסגרת מכסת קורסי הבחירה 2 שעות שנתיות.

יהודית גידלי: במסגרת ההכרה בפעילות חברתית התנדבותית.

מרב ישראלי: במסגרת הכרת המוסד בפעילות חברתית התנדבותית לצורך - - -

יהודית גידלי: לצורך קבלת נקודות זכות.

אלכס מילר: כמה שעות יהיו פעילות חברתית התנדבותית?

מרב ישראלי: את זה הם יקבעו.

אלכס מילר: אנחנו קובעים בחוק כמה מילואים והם יקבעו כמה שעות.

מיכאל מלכיאור: כי זה הכל בא כדי לקבוע את המילואים, את זה כל מוסד יקבע כמה שהוא רוצה.

אלכס מילר: אני אתנדב יומיים ואקבל נקודות.

איתן כבל: לא, יש פר"ח שאתה מקבל עבור זה מלגה, פעולה אחרת, יש עוד דברים.

מיכאל מלכיאור: בפעילות התנדבות אתה לא יכול להגדיר כי לכל דבר יש אופי אחר.

מיכאל מלכיאור: בפר"ח אתה ביחד עם ילד שעתיים בשבוע.

מיכאל מלכיאור: יכול להיות דברים אחרים שזה ימים שלמים.

מיכאל מלכיאור: אנחנו לא יכולים לקבוע את זה בחוק.

יעל טור-כספא: למה לא מספיק לסיים את זה היכן שסיימת?

מרב ישראלי: במסגרת הכרת המוסד בפעילות חברתית.

יעל טור-כספא: למה?

יעל טור-כספא: "יוקצו לסטודנט ששירת שירות מילואים...

יעל טור-כספא: 2 שעות שנתיות במסגרת הכרת המוסד בפעילות חברתית התנדבותית.

מרב ישראלי: בסדר, זה היה נראה לי חסר.

יעל טור-כספא: אולי צריך לחשוב על זה אבל על פניו זה נראה בסדר.

איל רק: צריך להוסיף את זה לדברי ההסבר שיהיה ברור שזה מתייחס לזה.

מרב ישראלי: בהחלט.

מיכאל מלכיאור: אם כך בואו נצביע על זה.

מיכאל מלכיאור: מי בעד? 3 בעד, אין נמנעים, אין מתנגדים, תודה רבה.

מיכאל מלכיאור: תעבדו על זה ותביאו לנו משהו מוסכם חזרה, נשמח, תודה לכולם.