ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 635, 2008-08-04 10:00

מנחם בן-ששון: נשארנו עם מאגרי מידע וזמנים.

תמי סלע: בפרק של מאגרי מידע יש סעיף שמדבר על מועדי תחילה מדורגים.

תמי סלע: קיבלנו מכתב מהנהלת בתי המשפט לגבי המועדים המשוערים בהם מאגרים כאלה ואחרים יוכלו להיות מקושרים עם המערכת.

תמי סלע: מדובר על מועד אחד של 6 חודשים.

תמי סלע: לפי המידע שקיבלנו הגופים שיוכלו להיות מחוברים הם הביטוח הלאומי, מרשם האוכלוסין ורשות הרישוי.

תמי סלע: באמצע שנת 2009, שזה בעצם משהו כמו שנה ממועד התחילה, רשם המקרקעין יהיה מקושר.

תמי סלע: בסוף שנת 2009 כונס הנכסים הרשמי, הבנקים, חברות אשראי וחברות הביטוח.

תמי סלע: אחר כך יש אפשרות להכניס בהדרגה את הפרטים האחרים בצווים של שר המשפטים ובאישור ועדת חוקה.

תמי סלע: יהיה מועד אחרון שעד אליו צריכים להיכנס כל המאגרים האחרים.

תמי סלע: מדובר ב-3 שנים.

תמי סלע: בשיחות עם משרד המשפטים והנהלת בתי המשפט עלתה בקשה לאפשר איזה שהוא מנגנון גמישות בתוך הסעיף כך שבצו של השר באישור הוועדה ניתן יהיה להאריך באיזו שהיא תקופה של מספר חודשים כל אחד מהמועדים שנקבעו פה.

ענת ליברמן: לוחות הזמנים האלה הם לוחות הזמנים שאנחנו יכולים לעמוד בהם.

ענת ליברמן: הדבר הזה מותנה בשיתוף פעולה מלא מצד הגורמים.

ענת ליברמן: הממשק הוא דו כיווני.

ענת ליברמן: הצפי שלנו הוא כזה שבתחילת שנת 2009 נוכל להשלים את הממשקים עם המוסד לביטוח לאומי, עם מרשם האוכלוסין ועם רשות הרישוי.

ענת ליברמן: ישנם דברים שנוכל לעשות בצורה ידנית, כמו רשם כלי טיס.

ענת ליברמן: יהיה הרבה מאוד מידע שנוכל לקבל דרך שע"מ.

ענת ליברמן: במידה וזה יתאפשר נוכל לקצר את לוחות הזמנים.

מנחם בן-ששון: בשע"מ יש מערכת מידע מקוונת.

מנחם בן-ששון: המערכת הזאת היא מערכת שהייתם יכולים להתחבר אליה מחר בבוקר לו הייתה לכם הרשאה בחוק.

מנחם בן-ששון: האם אתם לא יודעים מה תקבלו משע"מ?

ענת ליברמן: אנחנו יודעים מה נקבל משע"מ.

ענת ליברמן: נקבל את כל המידע מגופים ממשלתיים.

מנחם בן-ששון: למה אני צריך לחכות עד תחילת 2009?

מנחם בן-ששון: למה אני לא יכול לקבל אותו מיום כניסת החוק לתוקף?

ענת ליברמן: אנחנו צריכים שכל גוף וגוף יהיה מוכן שנקבל את המידע ישירות משע"מ.

מנחם בן-ששון: הבנקים יכולים לתת לכם מחר.

מנחם בן-ששון: למה את לא יודעת לענות אחרי שביררת אצל כל גוף וגוף?

מנחם בן-ששון: הנייר הזה הוא נייר בלתי מספק בעליל.

מנחם בן-ששון: הוא לא אומר מה קורה שם.

מנחם בן-ששון: חשדתי בבנקים שהם מסוגלים, חשדתי בחברות הביטוח שהם מסוגלים.

מנחם בן-ששון: יכול להיות שהם לא מוכנים.

מנחם בן-ששון: זה שאת מספרת לי שרשם כל הטייס יביא את זה בטיסה אליכם זה נחמד.

מנחם בן-ששון: זה שרשם האניות יביא את זה אליכם זה חסר משמעות.

מנחם בן-ששון: לגביי משמעותי הראשון והשלישי ברשימה שלכם.

מנחם בן-ששון: הכוונה שלי היא לכל הגורמים הממשלתיים, הביטוח והבנקים.

מנחם בן-ששון: שני דברים לא הכנתם.

מנחם בן-ששון: אתם לא יודעים האם הם מוכנים לתת לכם ואתם לא יודעים במה זה תלוי.

מנחם בן-ששון: אנחנו לא יודעים מתי הם מוכנים לתת.

מנחם בן-ששון: אנחנו לא יודעים למה אתם לא מסוגלים לקלוט.

מנחם בן-ששון: אתם לא תקבלו תחילת חוק עד שאני לא אהיה רגוע לגבי איזה מאגרי מידע יש לכם.

מנחם בן-ששון: בכפוף לניירות האלה אני דוחה את הדיון בסעיף.

מנחם בן-ששון: אני רוצה לקבל תשובות.

אריה כהן: יש לנו גורמים סגורים, שזה ביטוח לאומי, אוכלוסין ורישוי.

אריה כהן: יש רשימה ארוכה של גורמים ממשלתיים שאנחנו לא חושבים שאמורה להיות בעיה.

מנחם בן-ששון: אנחנו לא דנים בזה עכשיו.

מנחם בן-ששון: האם אתם אומרים לי שאפילו אם הבנקים, חברות האשראי וחברות הביטוח נותנים לכם לא תהיו מסוגלים לקלוט?

ענת ליברמן: כן.

מנחם בן-ששון: אני חשבתי שזאת בעיה כלשהי וכשתבררו יהיה לכם החומר.

מנחם בן-ששון: אם אתם אומרים לי שעד תום 2009 אתם לא יכולים לקבל את החומר.

מנחם בן-ששון: .

ענת ליברמן: עד תום 2009 נוכל להשלים את הממשק.

מנחם בן-ששון: אם את אומרת שאפילו אם הם יהיו מוכנים הממשק איתם לא יהיה מוכן עד 2009 , אז חבל לי על 4 הישיבות הקרובות.

מנחם בן-ששון: חבל לי לריב.

מנחם בן-ששון: לא אמרתי את זה היום.

מנחם בן-ששון: אני מוכן לצטט את זה ממתי שאמרתי את זה.

מנחם בן-ששון: אם אתם עונים לי שבתחילת 2009 אתם יכולים להמשיך להשלים את הממשקים יהיה טעם בהמשך הישיבות, אבל אם לא, אז אני לא שלם עם זה.

מנחם בן-ששון: יהיה קשה מאוד לשכנע אותי.

מנחם בן-ששון: מה שלמדתי זה שלחוק הזה יש הרבה מאוד מינוסים.

מנחם בן-ששון: הפלוס שלו זה שאפשר להפעיל אותו עם הממשקים.

מנחם בן-ששון: אל תענו לי את התשובה שאומרת שהממשקים עם ביטוח לאומי, מרשם האוכלוסין ורשות הרישוי פותרים את הבעיה.

מנחם בן-ששון: המסלול המהיר והמסלולים החלופיים נמצאים פה.

דוד מדיוני: התחלנו לשבת על זה.

דוד מדיוני: אנחנו נשקיע את מרב מאמצנו לטובת הנושא.

מנחם בן-ששון: זאת לא תשובה מספקת.

דוד מדיוני: זה מה שאני יכול לייצר כרגע.

דוד מדיוני: קבענו ישיבה עם מנכ"ל משרד המשפטים.

דוד מדיוני: אנחנו נקבע עם הבנקים.

מנחם בן-ששון: אני צריך תשובה עד לתאריך 10 באוגוסט.

בני לרנר: איש לא פנה אלינו עד היום בנוגע לתחילת תיאום ממשקית.

בני לרנר: הערכה שלי שתוך 3 חודשים יהיה קיים ממשק היא הערכה לא גבוהה.

מנחם בן-ששון: בסעיף הזה אני לא מוצא טעם להתקדם.

דני וקס: אנחנו לא מתחילים להתארגן לפני שיש חוק, משום שההוצאות הן מרובות לצורך ההתארגנות התפעולית.

דני וקס: זה יכול לקחת 6 חודשים, זה יכול לקחת שנה.

דני וקס: אין לי עדיין אומדן.

מנחם בן-ששון: אתה לא אומר את זה לי, אתה אומר את זה למר מדיוני.

מנחם בן-ששון: לי אין מה להגיד.

מנחם בן-ששון: אני לא מוצא טעם לחוקק חוק לעוד שנה וחצי או שנתיים.

מנחם בן-ששון: אם מר וקס יגיד לכם שמהיום שהחוק נכנס לתוקף תוך שבועיים הוא נותן לכם את הנתונים זה סיפור אחר, אבל אם מר וקס אומר שמיום כניסת החוק לתוקף הוא צריך שנה וחצי זה סיפור אחר.

מנחם בן-ששון: את כל הנתונים הללו ירכז מר מדיוני וייתן לי תשובה עליהם.

מנחם בן-ששון: חוץ מכם צריכה לשכת עורכי הדין להתארגן.

מנחם בן-ששון: הם צריכים לבנות תוכנות מחשב.

מנחם בן-ששון: יש חברות שעושות את זה.

מנחם בן-ששון: למסלול המהיר הם לא צריכים.

מנחם בן-ששון: למסלול האחר הם צריכים.

מנחם בן-ששון: הם מדברים בשם הזוכים.

מנחם בן-ששון: הם צריכים לעבוד עם הממשקים האלה.

מנחם בן-ששון: הם צריכים לקבל מכם נתונים.

מנחם בן-ששון: הם צריכים לבנות תוכנה אחת או שתיים, או לפחות לאפשר קליטה.

מנחם בן-ששון: המערכת כולה לא תתחיל להתנהל אלא ביום שנגיד שיש חוק וחצי שנה לאחר מכן צריך להפעיל אותו.

סורין גנות: אני לא חושב שהבעיה, כבוד היושב-ראש, היא רק באותם 3 גורמים שאתה אומר.

סורין גנות: כ60% מקרקעות המדינה מנוהלים על ידי מרשם לא פורמאלי, שזה מינהל מקרקעי ישראל.

סורין גנות: חלק גדול מתוכם לא רשום בטאבו.

סורין גנות: אני מזכיר את הנושא של תביעות בסכום קצוב, את הנושא של המסלול המקוצר.

סורין גנות: קודם עושים תכניות, רק אחר כך מנסים לחוקק חוקים.

סורין גנות: לא הפוך.

תמי סלע: סיימנו בסעיף 22 שעוסק בנכסים שאין לעקל אותם.

תמי סלע: יש עוד כמה תיקונים עקיפים שקשורים לסעיף הזה.

תמי סלע: הראשון שבהם מופיע בעמוד 39, שזה התיקון העקיף לפקודת המסים (גבייה).

תמי סלע: התיקון בפקודת המסים (גבייה) מעגן את הפסיקה שכבר קבעה שגם בעיקולים מחילים את אותן הוראות שקובעות את הנכסים שאין לעקל אותם לפי חוק ההוצאה לפועל.

תמי סלע: זאת לא הייתה קביעה מפורשת וחד משמעית, לכן חשוב שזה יהיה בחוק.

תמי סלע: פנינו בזמנו לגורמים העיקריים שפועלים.

תמי סלע: לא קיבלנו התנגדות לעניין הזה, למעט הערה אחת של רשות השידור שסודרה.

תמי סלע: בעמוד 39 מוצע לתקן את פקודת המסים (גבייה) ולהוסיף נכסים המוגנים בפני עיקול.

תמי סלע: 11.

תמי סלע: "על עיקול לפי פקודה זו יחול הוראות לפי סעיפים 22 ו50 לחוק ההוצאה לפועל, התשכ"ז-1967, בשינויים המחויבים".

מנחם בן-ששון: המילים "שינויים מחויבים" זה סעיף סל.

מנחם בן-ששון: בסמים מסוכנים, בארגוני פשיעה לא כתבת את זה.

מנחם בן-ששון: למה שלא תכתבו כאן את השינויים המחויבים?

תמי סלע: זה סעיף אחר.

תמי סלע: בעמוד 40 יש שורה של תיקונים.

תמי סלע: יש היום הוראות - בעיקר בחקיקה פלילית -שמאפשרות לחלט נכסים כחלק מסנקציה במסגרת הליך פלילי.

תמי סלע: אותן הוראות מפנות לסעיף 22 ואומרות שאין לחלט את אותם נכסים שנקבעו בחוק ההוצאה לפועל כנכסים שאין לעקל אותם.

תמי סלע: שם הכוונה הייתה לצרכים חיוניים של החייב ובני משפחתו.

תמי סלע: פה הוספנו גם נכסים שהם לא צרכים חיוניים מובהקים אלא סוג נכסים שעשינו איזון בין הנזק שזה יגרום למשפחה ובין התמורה שתצא מהם.

תמי סלע: האיזון הוא לא אותו איזון כשאנחנו מדברים על חילוט הנכסים כאשר הם שימשו בביצוע העבירה, כמו לדוגמה מחשב.

תמי סלע: באותו סעיף שמפנה לסעיף 22 מיעטנו את הפיסקה החדשה שקבענו.

תמי סלע: "(7) פריט אחד מכל אחד מסוגי המיטלטלין המפורטים בתוספת ה-X הדרוש לחייב ולבני משפחתו החיים עמו, ובלבד ששוויו המוערך אינו עולה על סכום שנקבע בתקנות; שר המשפטים, רשאי בצו, להוסיף לתוספת מחשב, מדפסת, מכשיר טלוויזיה או רדיו, טלפון נייח או נייד ומכונת כביסה.

מנחם בן-ששון: מה מותר לחלט?

תמי סלע: החוקים עד היום אסרו על חילוט אותם נכסים שמפורטים בסעיף 22.

תמי סלע: לא הוספנו, רק מיעטנו.

תמי סלע: אסור לחלט תשמישי קדושה, דברים שמשמשים לצורך עבודתו או צרכים חיוניים כמו בגדים, כלי מטבח, ציוד רפואי.

תמי סלע: דלית זמיר: הכוונה הייתה לא לשנות את המצב הקיים.

דוד רותם: לגבי פקודת המסים (גבייה) אני את 50(4) לא מוכן להכניס.

תמי סלע: סעיף 50 זה סעיף שמונה סוגי נכסים שנמצאים אצל צד שלישי ואין לעקל אותם.

תמי סלע: מוצע להוסיף בסעיף 50 2 פסקאות.

תמי סלע: פסקה (5 ) קובעת שכספים שמגיעים לחייב לפי סעיף 38(ב) או (ג), שהכוונה היא לכספים שמיועדים לדיור חלופי, לא יהיו נתונים לעיקול אצל הצד השלישי.

תמי סלע: פסקה (6) מדברת על כספים שמגיעים לחייב ממשרד הבינוי והשיכון בשל מענק השתתפות בשכר דירה.

תמי סלע: הוספנו שם הוראה שמדברת על כך שגם הכספים שהגיעו לחשבון הבנק של החייב לא יעוקלו למשך תקופה של 30 ימים.

תמי סלע: יש חוקים מסוימים שמגינים על כספים אצל צד ג'.

תמי סלע: יש קוד שהבנק יודע שאלה סכומים שהגיעו ממשרד הבינוי והשיכון לצורך השתתפות בשכר דירה.

תמי סלע: נשאלה בזמנו השאלה אם להכניס הוראה כזאת.

תמי סלע: נטען אז שזה בעייתי מבחינה פרקטית כי כונסי הנכסים והזוכים הם רבים והבנק לא יודע ממי הוא קיבל את הכספים.

תמי סלע: אפשר לעשות את זה כך שזה לא יעבור דרך חשבון הבנק של החייב.

תמי סלע: זה רצוי.

תמי סלע: אם אני מעבירה את זה לחשבון הבנק של החייב אני לא יודעת למה הוא ישתמש בזה, האם לצורך דיור חלופי או לא.

תמי סלע: יש עדיפות לזה שההסדר יהיה בהעברה ישירה, לא דרך חשבון הבנק.

תמי סלע: בפסקה (5) לא הכנסנו את העניין הזה.

תמי סלע: יש הוראה שהוצעה על ידי איגוד הבנקים שאומרת להוסיף תוספת בפסקה (5).

תמי סלע: אני לא ראיתי מה היא מוסיפה.

תמי סלע: בסעיף קטן (ב) ההוראה מדברת על היחס בין עיקול לצורך תשלום חוב מזונות לעיקול לצורך תשלום חוב אחר.

תמי סלע: גם בחקיקה אחרת שקובעת הגנה על נכסים שנמצאים אצל צד שלישי יש הוראה שאומרת שאם החוב הוא חוב מזונות ניתן יהיה לעקל את הנכסים האלה.

תמי סלע: המשמעות פה היא שאם זה חוב מזונות אפשר יהיה לעקל את הנכסים בפסקאות (1)-(4), אבל לגבי מה שהוספנו לא ניתן יהיה לעקל כיוון שזה מיועד לצרכים בסיסיים של מגורים.

תמי סלע: זה תואם את ההוראות האחרות בחוקים שעושות אבחנה בין הבטחת הכנסה לגמלאות אחרות שהן לאו דווקא לפי מצבו של החייב.

מנחם בן-ששון: למה חבר הכנסת רותם לא רוצה שפסקה (4) תחול?

דלית זמיר: אני לא חושבת שיש מקום לעשות את האבחנה בין פקודת המסים (גבייה) להוצאה לפועל בעניין הזה.

דלית זמיר: הכספים האלה חיוניים לחברי הקיבוץ גם אם ההליך מתבצע בהוצאה לפועל וגם אם זה לפי פקודת המסים (גבייה).

דלית זמיר: אפשר לשאול את השאלה אם זה חיוני לחברים.

דוד רותם: מכיוון שאני חושב שהוא לא חיוני הייתי מבטל אותו בחוק ההוצאה לפועל.

דוד רותם: אני לא רוצה להקים עלי את כל התנועה הקיבוצית שיבואו ויעשו לנו סיפור.

דוד רותם: מה שיש כבר יש.

דוד רותם: אני לא רוצה לתת להם עוד.

דלית זמיר: אתה לא נותן להם עוד, כי ממילא סעיפים 22 ו50 חלים גם על הליכים בפקודת המסים (גבייה).

דלית זמיר: אנחנו לא חושבים שיש פה הרחבה אלא רק הבהרה בחקיקה.

מנחם בן-ששון: אני מציע לך, חבר הכנסת רותם, שבהצעת חוק פרטית תטפל בסעיף 50 כמות שהוא.

מנחם בן-ששון: תטפל בו טיפול אמיתי.

סורין גנות: עמדת הלשכה הייתה שלא צריכה להיות אפליה לטובת הגופים שמוסמכים לפעול לפי פקודת מסים (גבייה).

סורין גנות: זאת פקודה מנדטורית.

סורין גנות: לא יכול להיות שעל 100 שקל דוח חנייה של חבר קיבוץ יעקלו משכורת, כאשר על חוב שהוא לא משלם שכר דירה לא יעקלו לו משכורת.

סורין גנות: זאת אפליה פסולה.

סורין גנות: מכפלת הסכום של שכר עבודה במספר החברים צריך להיות לגבי חברים בגיל העבודה.

סורין גנות: יש חברים בני 80 שאין להם משכורת.

סורין גנות: אי אפשר לעקל להם.

מנחם בן-ששון: אנחנו לא עוסקים בסעיף הזה.

תמי סלע: ההסתייגות של חבר הכנסת רותם אומרת להוסיף בסעיף (4) שיקול דעת לרשם ההוצאה לפועל לבחון אם הכספים האלה נדרשים לצורך הצרכים החיוניים של הקיבוץ.

תמי סלע: זה מתייחס לחוק ההוצאה לפועל ולפקודת המסים (גבייה).

רפי רוס: כשדנו בוועדת הכלכלה בסעיף הזה רצו לבדוק את הנושא של סיוע בשכר דירה של משרד הביטחון עם רשויות מקומיות.

מנחם בן-ששון: את זה בדקנו.

תמי סלע: בדקנו את זה.

תמי סלע: כשמשרד הקליטה נותן סיוע הוא עושה את זה דרך משרד השיכון.

תמי סלע: משרד הביטחון וצה"ל נותנים סיוע שהוא לאו דווקא מותנה במצב כלכלי, כמו למשל חייל בודד, חייל נשוי.

תמי סלע: לא מתאים להכניס את זה דרך כאן.

תמי סלע: לגבי רשויות מקומיות אין משהו שיטתי.

תמי סלע: אמרו לנו שזה הולך דרך המזכיר.

תמי סלע: גם שם זה לא תמיד בגלל מצב כלכלי, אלא יש כל מיני דברים נקודתיים שמתרחשים באותה רשות מקומית.

תמי סלע: בכל המקומות שבדקנו זה לא התאים למשהו שיטתי שקבענו כאן.

מנחם בן-ששון: מי בעד סעיף 40 כמות שהוא?

מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד אושר מי בעד סעיף 42?

מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – 1 אושר

דוד רותם: אני מבקש הסתייגות.

מנחם בן-ששון: מי בעד סעיף 43?

מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – 1 אושר מי בעד סעיף 44?

מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד - רוב נגד – 1 אושר מי בעד סעיף 45?

מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – 1 אושר מי בעד סעיף 46?

מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד - רוב נגד – 1 אושר אנחנו מגיעים לסעיף 50.

דוד רותם: אני מציע שבמקום שיהיה כתוב "כספים המגיעים לחייב שהינו קיבוץ כדי מכפלת הסכום של שכר העבודה הפטור מעיקול במספר החברים", יהיה כתוב "כספים המגיעים לחייב שהינו קיבוץ אם שוכנע ראש ההוצאה לפועל שהכספים מיועדים לצרכים חיוניים של חברי הקיבוץ".

מנחם בן-ששון: אני תומך במהות של ההצעה הזאת, אני רק חושב שזה לא הוגן לתקן תיקון כזה בלי להזמין את הגורמים הרלוונטיים.

מנחם בן-ששון: במקרה הזה אני מציע שנגיש יחד הצעת תיקון לחוק, לא נעשה את זה מכאן.

דוד רותם: אנחנו באים עכשיו ואומרים שאנחנו מחילים את סעיף 22 ו50 בפקודת המסים (גביה).

דוד רותם: אנחנו יכולים לבוא ולומר שנחיל את סעיף 50, למעט פסקה (4).

מנחם בן-ששון: כיוון שפקודת המסים (גבייה) קיימת אני לא מעוניין לגעת בה.

תמי סלע: סעיף (ד) הוצאו מספר צווי עיקול על נכסים שבידי צד שלישי, רשאי רשם ההוצאה לפועל לתת, חםע בקשת הזוכה, החייב או צד שלישי, הוראות לעניין ביצוע סעיף זה, ובכלל זה לקבוע כי הוראות האוסרות על עיקול כספים המגיעים לחייב מצד שלישי בסכום מסוים, לפי סעיפים קטנים (א)(1), (3) או (4), יחולו על צד שלישי מסוים אחד או יותר, אם הדבר נדרש על מנת להבטיח שאיסור העיקול לא יחול בפועל על כספים בסכום גבוה יותר מזה שנקבע לפי הוראות סעיף זה.

מנחם בן-ששון: אני מתכוון להכניס לסעיף קטן (5) את התוספת שביקשו מאיגוד הבנקים, רק אני מציע להוסיף אתה המילה "לרבות" כדי להיות רגוע.

דבורה שדה: מהנוסח כפי שהוא רשום משתמע שכאילו הכספים יהיו פטורים מעיקול רק אם הוא חויב על ידי בית המשפט או הרשם.

דבורה שדה: הזדמן לי השבוע להיתקל במקרה שכונס נכסים בא מיוזמתו ואמר שהם לא רוצים להגיע לבית משפט או להוצאה לפועל אלא הם נותנים הסדר חלופי.

דבורה שדה: במקרה הזה הכספים לא יהיו מוגנים כי אין החלטה של ראש הוצאה לפועל.

דוד רותם: אלה לא כספים שמגיעים לפי סעיף 38.

מנחם בן-ששון: בשביל מה צריך את זה?

דני וקס: מוקדם להצביע על הסעיף הזה.

דני וקס: אנחנו לא יודעים אם יחייבו או לא יחייבו את הזוכה.

דני וקס: מי שדואג לדיור חלופי זה כונס הנכסים, לא הזוכה.

דני וקס: היו"ר מנחם בן-ששון" אם בסעיף 38 נצליח למצוא פתרון סביר אפשר יהיה להוריד את הסיפא.

דני וקס: סעיף 50 מתייחס לצד שלישי.

דני וקס: סעיף 38 לא אומר שום דבר.

דני וקס: הוא אומר לפי מה שראש ההוצאה לפועל יחליט.

תמי סלע: זה יכול להגיע מהזוכה או מכונס הנכסים.

מנחם בן-ששון: מר וקס, לא תקבל את הסיפא עכשיו.

מנחם בן-ששון: אנחנו מצביעים על סעיף 38 בלי הסיפא.

מנחם בן-ששון: מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת רותם?

מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד – 1 נגד – רוב לא אושרה מי בעד סעיף 50 כהצעת הוועדה?

מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – 1 אושר

תמי סלע: אנחנו עוברים לתיקון סעיף 45ב.

תמי סלע: הסעיף היום מדבר על עיקול אצל צד שלישי שהוא קופת גמל.

תמי סלע: מכיוון שקופות הגמל היום מנוהלות על ידי חברות מנהלות, אז העיקול אצל צד שלישי יכול להיות דרך החברה המנהלת.

תמי סלע: הסעיף בנוסח המתוקן שלו יאמר שחברה מנהלת רשאית להודיע למנהל בתי המשפט כי ניתן להמציא צו עיקול על נכסי חייבים הנמצאים בקופות גמל שבניהולה, לגוף שנותן שירותי תפעול לקופות הגמל שבניהולה, לרבות למרכז תאגיד בנקאי (להלן הגוף המתפעל).

תמי סלע: הודיעה חברה מנהלת כאמור, יחול צו העיקול על נכסי אחד המציעים בקופות הגמל שבניהולה או מועד שהגיעה ההודעה על צו העיקול מהגוף המתפעל למען הרשום של החברה המנהלת.

תמי סלע: מוצא צו העיקול על המען הרשום של החברה המנהלת, יחול הצו על נכסי החייב המוצעים בקופות הגמל שבניהולה.

מנחם בן-ששון: אני אצטרך לקבל מכתב על כך שהדבר מתוקן.

מנחם בן-ששון: את הגיבוי אי אפשר לרשום בחוק.

מנחם בן-ששון: אני רוצה לקבל הודעה על כך שהמהלך הזה נעשה.

סורין גנות: אם מנהלים מחשב אחיד אפשר לחסוך ולשלוח לכתובת אחת כדי לחסוך עשרות עיקולים.

סורין גנות: צריך לאחד את זה כדי למנוע את ריבוי הליכי הסרק ואת הוצאות הסרק.

אריה כהן: יש בעיה גדולה.

אריה כהן: הכסף הגדול נמצא בקופות הגמל.

אריה כהן: יש בעיה לעורכי הדין ולזוכים לבוא ולממש את הכסף הזה, זאת מכיוון שהוא לא מועבר היום במדיה.

אריה כהן: ישנה תקנה שאומרת שכל גוף שרוצה לבוא ולהתחבר צריך להגיש בקשה לצורך התחברות במדיה.

אריה כהן: אנחנו קיבלנו רשימה מעודכנת מהאוצר.

אריה כהן: דאגנו להעביר ללשכת עורכי הדין רשימה מעודכנת של כל הגורמים החדשים.

אריה כהן: צריך להבין שלא כולם עדיין עברו.

אריה כהן: צריך לעשות עבודה גדולה בכל הנושא הזה.

מנחם בן-ששון: למה אי אפשר אגב החוק הזה לעשות את זה?

אריה כהן: אותו גורם צריך לפנות ולבקש להתחבר למדיה, כי אם לא הוא יקבל אותו ידנית.

מנחם בן-ששון: אני אבקש שכשתתנו לי דין וחשבון על כך שנעשה הממשק הזה תציינו איך אנחנו יכולים את אותם פירורים שנמצאים אצל חברה מנהלת אחת לרכז תחת קורת גג אחת.

דלית זמיר: השאלה היא מעבר לעניין של הוצאה לפועל.

דלית זמיר: החברה מנהלת כמה קופות גמל.

תמי סלע: 45ג זה סעיף חדש שמאפשר בתיק מזונות ליצור עיקול שמתחדש במהלך תקופה של שנה.

תמי סלע: העיקול אצל צד שלישי תופס היום ל-3 חודשים.

תמי סלע: פה רוצים להקל.

תמי סלע: יש פה הוראה שמאפשרת בתיק מזונות להטיל עיקול מתחדש ומתעדכן לפי הסכום המעודכן של חוק המזונות למשך שנה.

תמי סלע: זה קצת שונה לגבי המשכורת אצל המעסיק.

תמי סלע: זה מתבצע בחלק מהלשכות גם היום.

תמי סלע: יש פסיקה מסוימת שמתייחסת לפרקטיקה הזאת.

תמי סלע: פה זה מעגן את זה בצורה מפורשת לגבי עיקול של כלל הנכסים שנמצאים אצל צד שלישי.

תמי סלע: 45ג(א) נבע החוב הפסוק ממזונות המגיעים מן החייב לבן זוגו, לילדו הקטין או הנכה או להורו, מידי תקופה קבועה, רשאי רשם ההוצאה לפועל (1) לצוות על עיקול משכורתו של החייב, המוחזקת בידי מעסיקו, כך שהצו יחול על משכורתו של החייב בגובה המזונות שעל החייב לשלם לזוכה מידי תקופה קבועה, כאילו ציווה רשם ההוצאה לפועל מחדש, מידי אותה תקופה, ובמשך שנה, על עיקול משכורתו של החייב כאמור (2) לצוות מידי אותה תקופה, על עיקול כלל נכסי החייב או על עיקול נכס מסוים מכנסיו הנמצאים בידי צד שלישי או שיגיעו לידיו תוך שנה מאותו יום, וזאת בהתאם לגובה החוב המעודכן בתיק, ובלי צורך בבקת עיקול חדשה; צו זה יבוא במקום צו העיקול שניתן לפי פסקה זו על נכסי החייב שבידי אותו צד שלישי בתקופה הקודמת.

תמי סלע: (ב) הוראות פרק זה יחולו בשינויים המחויבים, גם על עיקול כאמור בסעיף זה.

תמי סלע: הייתה הערה לגבי כך שצריך להפנות לפסק מזונות לפי חוק לתיקון דיני המשפחה (מזונות).

תמי סלע: זה הועלה כטענה פרוצדוראלית, אבל זאת טענה מהותית.

תמי סלע: ההפניה לחוק עצמו היא לא נכונה בעיני כי יש פסקי מזונות שהחוק לא חל עליהם.

תמי סלע: היום חוק ההוצאה לפועל נותן עדיפות לחוב מזונות כלפי המשפחה הקרובה , שזה ילדי בני הזוג, ילד שהוא קטין, בן זוג או הורה.

תמי סלע: יש פסק מזונות שהוא לטובת קרובי משפחה אחרים, שזה בנסיבות שבהן אותו קרוב משפחה במצב מאוד נזקק ולאדם שאותו מחייבים יש יכולת לשלם ואין מישהו אחרי שחייב על פי חוק אחר לשאת במזונות שלו.

תמי סלע: לפסקי המזונות האלה חוק ההוצאה לפועל מתייחס כמו חוב אחר, הוא לא נותן להם עדיפות.

תמי סלע: העדיפות מתבטאת בסנקציות יותר קשות, כמו מאסרים.

תמי סלע: גם פה נותנים כלים יותר אפקטיביים לעיקול חוב מזונות כלפי המעסיק וכלפי צד שלישי.

תמי סלע: השאלה היא אם לתת עדיפות בחוק ההוצאה לפועל על כל פסקי המזונות, או להישאר עם המשפחה הגרעינית כמו שזה היה עד היום.

סורין גנות: מהניסיון שלי בשטח ה90 יום תופסים כאשר אין מה לעקל.

סורין גנות: כשיש מה לעקל זה נשאר כל עוד יש נכסים.

סורין גנות: הסעיף הזה הוא מיותר, כי אם קיימת משכורת ויש עיקול ממילא זה עד הודעה חדשה.

סורין גנות: לא צריך לחדש עיקול מידי 90 יום.

תמי סלע: זה על חוב חדש.

סורין גנות: יכול להיות שבמזונות החיוב הוא מידי חודש והוא כל פעם הופך להיות חיוב חדש.

מנחם בן-ששון: אנחנו לא נרחיב את מה שקיים היום.

מנחם בן-ששון: מי בעד סעיף 45ב?

מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד אושר

חני קומט: פסקי דין למזונות לילדים לא מסתיימים ברגע שהילד נהייה בן 18.

חני קומט: בדרך כלל הם גולשים עד שהוא מסיים את לימודיו בבית ספר התיכון.

חני קומט: יכולה להיות פה תקלה מאוד חמורה.

מנחם בן-ששון: איך פותרים את הבעיה?

חני קומט: פסקי הדין של מזונות על פי פסיקת בית המשפט העליון מוארכים עד שהילד מסיים את שירות החובה שלו.

דלית זמיר: צריך לעשות פה איזה שהוא איזון.

תמי סלע: היום זה עד גיל 21.

תמי סלע: הם לא עשו את זה במסגרת קטין.

תמי סלע: אני לא יודעת איך מתייחסים לזה בהוצאה לפועל, כי החוק מדבר על קטין.

מנחם בן-ששון: איך היית מנסה לנסח את זה כאן?

סורין גנות: כשאומרים מזונות המגיעים מן החייב זה אומר שיש פסיקה.

מנחם בן-ששון: האם השעבוד למילה "מגיעים" מספיק?

דלית זמיר: אני לא חושבת.

חני קומט: בצד המילים "לילדו הקטין" אפשר לכתוב את המילים "גם לאחר בגרותו על פי פסק הדין של בית המשפט".

מנחם בן-ששון: לא כותבים את זה בחוק.

תמי סלע: הפתרון הוא להגיד לעניין זה קטין, לרבות פסק מזונות לטובת ילד עד גיל 21.

מנחם בן-ששון: זה נראה סביר.

דלית זמיר: אני מעדיפה לבדוק את זה.

סורין גנות: איך שהילד מסיים את הצבא החייב מגיש בקשה להקטנת הקרן לראש ההוצאה לפועל.

סורין גנות: החייב דואג לזה כי זה מכיסו.

סורין גנות: בעניין הזה יש להסיר דאגה.

מנחם בן-ששון: כאן יישאר לילדו הקטין.

מנחם בן-ששון: מי בעד סעיף 45ג?

מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד אושר

תמי סלע: אנחנו בתיקון סעיף 48.

תמי סלע: השארנו את ההוראה שאומרת שלעניין ההוצאה לפועל דין החלטת רשם ההוצאה לפועל לפי סעיף זה כדין פסק דין.

מנחם בן-ששון: זה רזה יותר ממה שהיה לנו בנוסח המקורי.

תמי סלע: תיקון סעיף 58 לחוק הוא אותו תיקון.

תמי סלע: אלה סעיפים של הדיונים השיפוטיים בפני ראש ההוצאה לפועל.

תמי סלע: מחקנו את דרך ההמרצה.

מנחם בן-ששון: מי בעד?

מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד אושר

תמי סלע: עברנו לפרק של ההגבלות.

תמי סלע: סעיפים 66א עד סעיף 66ד.

תמי סלע: סעיף 66א.

תמי סלע: רשם ההוצאה לפועל רשאי להטיל על חייב הגבלה אחת או יותר, מיוזמתו או על פי בקשת זוכה, לתקופה ובתנאים שיקבע, אם שוכנע כי הדבר מוצדק בנסיבות העניין בהתחשב בהליכים אחרים שננקטו לשם גביית החוב, לרבות הליכים לקבלת מידע על החייב, ככל הנדרש; (1) הגבלת החייב מלקבל דרכון ישראלי או תעודת מעבר לפי חוק הדרכונים, התשי"ב-1952, מלהחזיק את דרכון או תעודת מעבר כאמור או מלהאריך את תוקפם, ובלבד שיהיו תקפים לצורך שיבה לישראל; הגבלה זו לא תוטל אם שוכנע רשם ההוצאה לפועל שהיציאה מישראל דרושה מטעמי בריאותו של החייב או של בן משפחה התלוי בו.

תמי סלע: (2) עיכוב יציאתו של החייב מן הארץ; הגבלה זו לא תוטל אם שוכנע רשם ההוצאה לפועל שהיציאה מישראל דרושה מטעמי בריאותו של החייב או של בן משפחה התלוי בו; (3) הגבלת החייב כלקוח מוגבל מיוחד, כמשמעותו בחוק שיקים ללא כיסוי, התשמ"א-1981; (4) הגבלת החייב מלעשות שימוש בכרטיס חיוב, כמשמעותו בחוק כרטיסי חיוב, התשמ"ו-1986; לעניין זה דין הגבלה כדין סיום חוזה כרטיס החיוב בהודעת החייב; הודעה על כך תינתן למנפיק בדרך שתיקבע בתקנות, ויראו במועד קבלת ההודעה את מועד סיום החוזה; זאת הוראה שתואמת את ההוראה שקיימת לגבי חייב מוגבל באמצעים.

תמי סלע: גם שם משתמשים במגבלות האלו.

תמי סלע: בזמנו הייתה הערה שעלתה מצד הארגונים.

תמי סלע: הוועדה לא קיבלה את זה.

תמי סלע: אחרי שיחות עם עוד גורמים הצעתי איזו שהיא הערה.

תמי סלע: יש הבדל בין מצב שבו אדם מיוזמתו מודיע על סיום החוזה עם חברת כרטיסי האשראי, ובין מצב שבאופן סטטוטורי החוזה שלו איתם מופסק.

תמי סלע: ההצעה אומרת כך: לא יראו את ההגבלה כסיום חוזה בהודעת החייב לעניין הוראות בחוזה שלפיהן הלקוח חייב בתשלום כלשהו בשל סיום החוזה בהודעה מטעמו, למעט תשלום בעד פרעון מוקדם של הלוואה שקיבל הלקוח מהמנפיק באמצעות כרטיס החיוב, אם נקבע בחוזה תשלום כאמור.

תמי סלע: (5) הגבלת החייב מלייסד תאגיד או להיות בעל עניין בתאגיד, במישרין או בעקיפין, לרבות יחד עם אחר, ואם השתתף החייב בייסוד תאגיד או היה בעל עניין בתאגיד – הפסקת כהונתו או חברותו של החייב בתאגיד; אין בהוראות לפי פסקה זו או בהפרתן כדי לגרוע מתוקפה של התאגדות או מתוקפה של פעולה משפטית של תאגיד שבהם היה החייב מייסד או בעל עניין כאמור; לעניין זה, "בעל עניין" – כהגדרתו בסעיף 69ד(ב); (6) הגבלת החייב מלקבל, להחזיק או לחדש רישיון נהיגה; הגבלה זו לא תוטל אם שוכנע רשם ההוצאה לפועל כי הטלתה עלולה לפגוע פגיעה ממשית בעיסוקו של החייב וביכולתו לשלם את החוב או שרישיון הנהיגה חיוני לחייב (גרסאות חלופיות מוצעות: לרבות מחמת נכות או מטעמי בריאות הנוגעים לחייב או לבן משפחה התלוי בו/ מחמת נ כות, מטעמי בריאות או מטעמים אחרים) עקב נכותו או עקב נכות בן משפחה התלוי בו; לעניין זה יראו את מי שהוטלה עליו הגבלה מלהחזיק רישיון נהיגה כמי שרישיון הנהיגה שלו פקע מחמת אי תשלום אגרה;

מנחם בן-ששון: ל66א אין כמעט משמעות אם אנחנו לא יודעים איזה סכום ואחרי איזו תקופה.

תמי סלע: הוסיפו בזמנו בדיון את החובה של משרד המשפטים לחזור עם הוראה שמבהירה שהמשמעות של הגבלה על אחזקת רישיון היא לא כמו פסילת רישיון.

בני לרנר: החובות הן לא רק בגין הלוואות.

בני לרנר: אפשר לקחת כדוגמה לקוח שביצע עסקת תשלומים.

בני לרנר: יש חובות רבים בכרטיס.

בני לרנר: הדבר הזה צריך להיחשב כהחזרת כרטיס המנפיק.

בני לרנר: בהסכמים בין הלקוח למנפיק הכל כתוב, הכל ברור.

בני לרנר: מה שהפריע ובשבילו עשו את כל התיקון הארוך זה המקרה שבו לקוח קיבל הטבה כלשהי ועכב ביטול הכרטיס לפני המועד הוא צריך להשיב את ההטבה.

בני לרנר: כאשר לקוח מחזיר כרטיס כל ההלוואות יכולות לעמוד לפירעון מידי.

בני לרנר: עם זה כולם מסכימים.

בני לרנר: לא שחברות כרטיסי אשראי עושות את זה .

בני לרנר: מותר להן על פי ההסכם.

בני לרנר: כל העסקות שהוא אמור לשלמן עומדות לפירעון מידי.

בני לרנר: לרוב עושים את זה במועד החיוב הקרוב.

בני לרנר: לקוח מצטרף למועדון של המשביר מחסני אופנה.

בני לרנר: הוא מקבל תלושים בשווי 300 שקלים בתנאי שהוא יחזיק את הכרטיס לפחות שנה שלימה.

בני לרנר: אם הוא מחזיר את הכרטיס לא בתום השנה מחייבים אותו ב300 השקלים האלה.

בני לרנר: זו המחלוקת היחידה שנמצאת על השולחן.

בני לרנר: השאלה היא מדוע חברות כרטיסי האשראי צריכות לשאת בזה.

בני לרנר: זה הנושא היחיד שיכולה להיות בו איזו שהיא מחלוקת.

בני לרנר: בשאר הדברים ברור שאין מחלוקת.

מנחם בן-ששון: המחלוקת בינינו היא הלוואות שפירעונן הגיע ואני רוצה להטיל אותן על החייב אבל אני מפחד שאם נפיל עליו את המעמסה הזאת אני לא ארוויח כלום מצד הוצאה לפועל.

בני לרנר: התיקון שהצעתם אומר שחברת כרטיסי האשראי רשאית להעמיד לפירעון מיידי את ההלוואה.

בני לרנר: מהניסוח אפשר להבין שלא ניתן בעסקאות התשלומים ובעסקאות הרגילות.

בני לרנר: את זה צריך לפתור.

סוניה ברוזלבסקי: הסעיף קובע שהפסקת ההתקשרות נחשבת כהודעה.

סוניה ברוזלבסקי: בנסיבות האלה ברור מאליו שהמנפיק רשאי להמשיך ולגבות את כל העסקאות בתשלום נדחה.

סוניה ברוזלבסקי: כמובן גם את עסקאות התשלומים.

סוניה ברוזלבסקי: הסיפא מתייחסת אך ורק לתשלומים שהם עכב סיום החוזה.

סוניה ברוזלבסקי: זה נכון שאין היום עמלה או תשלום מסוים שנקבע כתשלום על סיום החוזה.

סוניה ברוזלבסקי: זה נכון שהתשלומים הרלוונטיים הם אותן הטבות שנקבעות כדי לכבול את הלקוח להתקשרות של שנתיים או שלוש.

סוניה ברוזלבסקי: אנחנו סבורים שהסעיף כמו שהוא מנוסח היום הוא סעיף שפותר את הבעיה של עסקאות בתשלום נדחה ועסקאות קרדיט.

סוניה ברוזלבסקי: יש לטפל באותם תשלומים שהם תשלומים שאנחנו חושבים שלא מוצדק לגבות אותם מהחייב בנסיבות שבהן כופים עליו את הפסקת ההתקשרות.

סוניה ברוזלבסקי: מדובר במאות שקלים.

סוניה ברוזלבסקי: לפעמים אנשים מחזיקים יותר מכרטיס אחד.

סוניה ברוזלבסקי: זה יכול להגיע למאות שקלים.

מנחם בן-ששון: את אומרת שהניסוח שהציע מר לרנר לא יענה על הבעיה אלא יטיל עול נוסף.

סוניה ברוזלבסקי: גם כשהחייב מודיע על הפסקת התקשרות ברור מאליו שהמנפיק ממשיך לגבות את העסקאות בתשלום נדחה.

סוניה ברוזלבסקי: ההתחייבויות שהוא יצר ממשיכות.

בני לרנר: הניסוח מאוד בעייתי.

מנחם בן-ששון: אני מניח שאם נכתוב את המילים "עמלת פירעון מוקדם" זה יענה על הדרישה.

בני לרנר: הסעיף הזה אומר שאסור לי לקחת גרוש חוץ מעמלת פירעון מוקדם על הלוואות.

סוניה ברוזלבסקי: הלקוח או המנפיק מסיימים את החוזה בהודעה שהם מוסרים אחד לשני.

סוניה ברוזלבסקי: זה נכון שהלקוח חייב לשלוח את הכרטיס למנפיק.

סוניה ברוזלבסקי: הסיפא מגבילה אך ורק את התשלומים שנקבעו בעד סיום החוזה.

בני לרנר: זה לא מה שכתוב.

מנחם בן-ששון: אנחנו רוצים שהאדם ימשיך להחזיר את חובותיו.

מנחם בן-ששון: אנחנו לא רוצים שהוא ישלם את חובותיו בבת אחת.

מנחם בן-ששון: חשוב לנו שהוא לא יהיה חייב בכל מיני התחייבויות שהוא קיבל בגין הפסקה מיידית, כי אני זה שמפסיק לו את זה .

תמי סלע: לעניין העמדת כל ההתחייבויות שלו לפירעון מיידי.

תמי סלע: לא נראה לי הגיוני למנוע מהזוכה את האפשרות להעמיד את ההלוואות לפירעון מוקדם, כי אז אני הופכת אותו לנושה נדחה אל מול נושים אחרים שיכולים לבוא עכשיו.

תמי סלע: האדם נמצא בקשיים כלכליים.

תמי סלע: אני צריכה לאפשר לחברת האשראי, שאין לה חוזה איתו, לפעול לפי ההסכם ולגבות.

תמי סלע: זה לא נכנס פה.

תמי סלע: לעניין הגדרת הניסוח.

תמי סלע: אפשר לומר שתשלום כלשהו בשל עצם סיום החוזה בהודעה מטעמו.

תמי סלע: החובות הם לא בשל עצם סיום החוזה, אלא עסקאות שלו.

תמי סלע: יש תשלומים שהם בשל עצם סיום החוזה בהודעה מטעמו.

תמי סלע: זה הדבר שהוועדה מעוניינת למנוע להטיל עליו.

אברהם מיכאלי: ההגבלה הזאת יותר מידי קיצונית.

אברהם מיכאלי: אני מעדיף לתרגם את זה למצב של הקפאת זכויות.

אברהם מיכאלי: המטרה של ההגבלה שהוא לא ימשיך ליצור עוד חובות.

מנחם בן-ששון: האם יש דבר כזה בדיני כרטיסי אשראי?

אברהם מיכאלי: יש יחסים חוזיים בין לקוח לספק.

מנחם בן-ששון: יש דרך להקפיא?

סוניה ברוזלבסקי: יש אפשרות שהמנפיק יקפיא את הכרטיס אם הוא חושש שהחייב לא הולך לשלם את החובות שלו.

סוניה ברוזלבסקי: זאת אפשרות זמנית.

סוניה ברוזלבסקי: אני לא חושבת שזה פותר את הבעיה, כי גם כך הוא ייחשב כאחד שסיים להשתמש בחוזה לאותם תשלומים והחובות שאנחנו מדברים עליהם.

סוניה ברוזלבסקי: מבחינת החוזים עם המנפיקים זה לא פותר את הבעיה.

סוניה ברוזלבסקי: אני לא יודעת איך זה פותר את הבעיה של עסקאות בתשלומים שהוא לא יכול להיות מחויב בהם כי הכרטיס שלו לא בתוקף.

מנחם בן-ששון: אם קיים דבר כזה של הקפאת כרטיס ברור שאת כל החובות הקודמים הוא חייב לשלם.

סוניה ברוזלבסקי: יש אפשרות כזאת.

סוניה ברוזלבסקי: זה אומר שהכרטיס לא פעיל והלקוח לא יכול לעשות בו שימוש.

פאבלו לרנר: כאשר דנו בבעיות של כרטיס אשראי במדינות אחרות הרעיון היה למנוע את ההתדרדרות, כלומר מה שהיה היה ומכאן והלאה הוא לא יוכל להמשיך לצבור חובות.

פאבלו לרנר: יכול להיות שהמנגנון של חבר הכנסת מיכאלי עולה בקנה אחד.

פאבלו לרנר: השאלה השנייה היא ב66ב.

בני לרנר: אם אני לא אעמיד לפירעון מיידי אני לא אוכל לתבוע את החוב שלי, אני לא אוכל לפנות לכונס, לפנות לנאמן בפשיטת רגל.

בני לרנר: חסימת כרטיס זה דבר אפשרי.

בני לרנר: הבעיה היא שחסימת כרטיס לא עוזרת במקום בו לקוח עושה עסקה בכרטיס שאינה עולה לאישור של המנפיק.

אברהם מיכאלי: תעבירו במערכת שכל כרטיס כזה שעובר יבוטל.

בני לרנר: זה בלתי אפשרי, משום שיש מגבלת זיכרון.

בני לרנר: בתי העסק הקטנים והבינוניים אינם יכולים להרשות לעצמם מצב שבו כל עסקה תעלה לאישור.

בני לרנר: מדובר בהרבה כסף.

בני לרנר: זה שכרטיס חסום זה טוב לרוב השימושים אך עדיין ניתן לעשות בו שימוש במקרים מסוימים.

בני לרנר: אני צריך את סיום ההסכם, כי אז הוא מחויב להחזיר את הכרטיס.

בני לרנר: אני צריך את החזרת כרטיס אלי.

מנחם בן-ששון: שכנעת אותי.

בני לרנר: אני מציע שלעניין זה דין הגבלה כדין החזרת הכרטיס על ידי הלקוח למנפיק.

בני לרנר: הודעה על כך תינתן למנפיק בדרך שתיקבע בתקנות.

בני לרנר: יראו במועד קבלת ההודעה את מועד החזרת כרטיס החיוב על ידי הלקוח למנפיק.

דלית זמיר: מה שאתה מציע זה להישאר עם הרישא ולוותר על הסיפא.

דלית זמיר: אנחנו מעדיפים שייכתב שעניין זה כדין סיום חוזה .

דלית זמיר: ממילא זה אומר שהוא צריך להחזיר את כרטיס האשראי.

מנחם בן-ששון: הטרמינולוגיה המקצועית שקשורה למערכת היא החזרת כרטיס.

סוניה ברוזלבסקי: המשמעות של מה שמציע עורך דין לרנר זה שעל אותו חייב שלא מחזיר את הכרטיס המגבלה הזאת לא תחול.

מנחם בן-ששון: הוא יכול לחייב אותו להחזיר.

סוניה ברוזלבסקי: במקרה שמישהו יסרב להחזיר את הכרטיס כל מה שחוקקתם פה לא יחול עליו.

סוניה ברוזלבסקי: אני לא רואה את החייבים ממהרים לשלוח את הכרטיס למנפיק.

תמי סלע: יש הוראות לגבי חייב מוגבל באמצעים ולגבי חייב בפשיטת רגל שכאשר מגבילים את האפשרות להשתמש בכרטיס אשראי רואים את זה כסיום חוזה בהודעת החייב.

תמי סלע: יש הבדל בכך שמוגבל באמצעים מבקש להיות במעמד הזה.

תמי סלע: זה לא כמו כאן שזה מוטל עליו בלי שהוא רצה להיכנס לסטטוס הזה.

תמי סלע: בפשיטת רגל יש בחינה יותר כוללת של המצב ושיקול דעת אחר של העוסקים בפשיטת רגל.

תמי סלע: כאן זה יהיה משהו שעלול להיות יותר במאסות לגבי חייבים יותר סטנדרטים.

תמי סלע: יש הצדקה להגן קצת יותר מפני הסתבכות עתידית.

תמי סלע: לשנות את הנוסחה המקורית של מה זה אומר הגבלת החייב מלעשות שימוש בכרטיס חיוב רק בחוק הזה זה יהיה מוזר.

תמי סלע: אני לא יודעת מה בחוזים של חברות כרטיסי אשראי כתוב כשאנחנו אומרים שאדם חייב להחזיר את הכרטיס.

תמי סלע: אולי זה מטיל כל מיני דברים שכרגע לא עומדים בפנינו.

תמי סלע: לא הייתי רוצה לשנות את הנוסחה מסיום חוזה להחזרת כרטיס.

אברהם מיכאלי: החוק עדיין שומר על זכויות חברת האשראי לנקוט נגדו בכל ההליכים האחרים.

תמי סלע: זה לא פוגע בזכות של חברת האשראי או של הזוכה לבוא ולדרוש את ההלוואות בפירעון מיידי, בפרט אם מדובר בסכומים שהם בשל עצם סיום החוזה בהודעת החייב.

מנחם בן-ששון: מה היה קורה אם היינו מוחקים מהמילה "לעניין" עד המילה "לחייב"?

בני לרנר: אני בעד בהירות חקיקתית.

בני לרנר: מחיקת המשפט השני תהיה גישוש באפלה.

יחזקאל סיבק: לעניין ההשוואה לפשיטת רגל ולחייב מוגבל באמצעים.

יחזקאל סיבק: הרציונאל של ההגבלה שונה לחלוטין.

יחזקאל סיבק: בפשיטת רגל ובחייב מוגבל באמצעים זה הולך באופן סימולטני יחד עם החזק כחייב מוגבל באמצעים.

יחזקאל סיבק: אין חשבון בנק.

יחזקאל סיבק: זה עסק מת.

יחזקאל סיבק: פה המטרה של ההגבלה היא מטרה שלא חופפת.

יחזקאל סיבק: הסעיף הזה הוא בסיס להתדיינויות אין סופיות.

יחזקאל סיבק: אם שואלים אותי באופן אישי כמי שמייצג גם חייבים וגם זוכים, אז הגישה הפרוספקטיבית שמשתמשים באופן נקודתי בהגבלה הזאת היא הגישה הנכונה.

יחזקאל סיבק: הניסוח צריך לפרוט את זה לפרוטות.

יחזקאל סיבק: כיוון שהרציונאל של הפעלת הסעיף הוא שונה צריך לאפשר את הפירעון.

יחזקאל סיבק: אני לא יודע איך זה יתחבר עם ההגדרות של חוק כרטיסי חיוב.

יחזקאל סיבק: צריך לאפשר את המשך הפירעון השוטף של ההלוואות.

יחזקאל סיבק: ראש ההוצאה לפועל אמור לקחת את זה בחשבון במסגרת ההוצאות השוטפות של החייב.

יחזקאל סיבק: החייב אמור לדווח לו.

יחזקאל סיבק: הוא אמור לקבל את המידע הזה ממאגרי המידע שיזרימו לו את המידע הזה.

יחזקאל סיבק: זה עוד נתון.

יחזקאל סיבק: כך אתה מאזן בין חוסר הרצון לגרום לחייב לקרוס לתוך תביעה חדשה ובין חוסר הרצון לאפשר לחייב להגדיל את מעגל החובות שלו.

יחזקאל סיבק: אין דרך אחרת.

בני לרנר: הבעיה שלי היא שמכניסים לי את המילים "סיום חוזה כרטיס חיוב" בתוך חוק.

בני לרנר: הבעיה שלי היא שניתן לפרש את המילים האלו כאילו החוק ברגע זה מפקיע חיובים.

דלית זמיר: אין שום התערבות בהסכם גופו.

דלית זמיר: אפילו כתוב פה בצורה הכי מפורשת שזה לא מתערב אלא זה כמו שהחייב הודיע.

דלית זמיר: אם אתה כותב שיראו את זה כאילו החזרת כרטיס, אז אני לא יודעת מה המשמעות.

דלית זמיר: יכול להיות שפה אנחנו מתערבים בהסכם.

דלית זמיר: יכול להיות שאנחנו אומרים שהוא חייב להחזיר את הכרטיס וההסכם ממשיך לחיות.

דלית זמיר: הסעיף הזה מגן עליכם יותר.

דלית זמיר: הוא נכון.

דלית זמיר: מה שלא נדון פה זה הוויכוח אם נכון יהיה לבוא ולומר שהוראות מסוימות בהסכם, הוראות שהמשמעות שלהן זה תשלום עכב ביטול החוזה עצמו לא יחולו במקרה כזה של כפייה.

דלית זמיר: פה יש את הויכוח.

דלית זמיר: אנחנו חשבנו בהתחלה שיש התערבות קצת יותר גדולה בחופש החוזים.

אברהם מיכאלי: אני חושב שאנחנו פוגעים בחייבים בצורה בלתי מידתית.

אברהם מיכאלי: בלעורר את הסוגיה הזאת של הגבלה אנחנו יוצרים חוב שהוא לא ציפה לשלם אותו.

אברהם מיכאלי: כל מערכת היחסים בינו לבין חברת האשראי תכביד על המצב שלו פי כמה יותר.

מנחם בן-ששון: בוודאי לא התכוונו לזה.

אברהם מיכאלי: לא יכול להיות שבגלל שהגבלנו את כרטיס האשראי שלו הרענו את מצבו פי כמה יותר ממה שהיה.

בני לרנר: תמחקו את הסיפא.

תמי סלע: לפי גישת חברי הכנסת צריך לעבות את הסיפא ולקבוע שבמצב כזה אי אפשר להעמיד את החיובים העתידיים לפירעון מיידי.

בני לרנר: פוגעים בזכות הקניין שלי .

בני לרנר: זה לא לעניין.

תמי סלע: לכן לא הכנסתי את זה בזמנו.

תמי סלע: חשבתי שזה מעמיד את חברת האשראי מול נושים אחרים בבעיה.

סוניה ברוזלבסקי: אני מסכימה עם מה שאמרה נציגת משרד המשפטים לגבי הפרשנות של סיום החוזה.

סוניה ברוזלבסקי: אני לא רואה איך אפשר לקבוע שסיום החוזה יהיה משהו אחר בניגוד למה שכבר כתוב היום בחוק כרטיסי חיוב.

סוניה ברוזלבסקי: לעניין החשש שעלה כאן מפני העמדת עסקאות לפירעון מיידי.

סוניה ברוזלבסקי: לראש ההוצאה לפועל יש סמכות לשיקול דעת מתי להטיל את המגבלה הזאת.

סוניה ברוזלבסקי: יכול להיות שאם הוא יבין שכתוצאה מזה הרבה מאוד עסקאות יעמדו לפירעון מיידי הוא יוכל לאזן.

מנחם בן-ששון: החשש שלי הוא שיפעילו את המהלך הזה כמהלך אוטומטי.

מנחם בן-ששון: כשמה

מנחם בן-ששון: לך אוטומטי מופעל שיקול הדעת הוא שיקול דעת של מכונה ,לא שיקול דעת של אדם.

מנחם בן-ששון: אני רוצה את שיקול הדעת של ראש ההוצאה לפועל.

מנחם בן-ששון: את הדבר הזה הייתי רוצה לצרף.

מנחם בן-ששון: צריך להסב את תשומת ליבו של ראש ההוצאה לפועל שאם הוא מפעיל את סעיף 4 זה צריך להיות עם שיקול דעת נוסף.

תמי סלע: אפשר להוסיף איזו שהיא סיפא שאומרת שההגבלה לא תוטל אם שוכנע רשם ההוצאה לפועל שיהיה בכך להכביד על החייב הכבדה של ממש בשל פירעון מיידי.

אברהם מיכאלי: אחד מהדברים כשבוחנים היום את היכולת של משלם חובות זה אם יש לו כרטיס אשראי.

אברהם מיכאלי: אני לא פוחד שיבוטל הסעיף הזה.

תמי סלע: יש את הרישא שהוחלט לא לשנות אותה.

מנחם בן-ששון: נשאיר את זה כך.

תמי סלע: היו פה שני תיקונים לנוסח שמופיע.

תמי סלע: תיקון אחד התייחס לתשלום כלשהו בשל עצם סיום החוזה בהודעת החייב.

תמי סלע: תיקון שני הוא למעט עמלת פירעון מוקדם.

תמי סלע: הייתה הצעה להוסיף שהגבלה זאת לא תוטל אם שוכנע רשם ההוצאה לפועל שיהיה בה כדי להכביד על החייב הכבדה של ממש בשל העמדת חובות שהתחייב בהם לפירעון מיידי.

מנחם בן-ששון: אני מציע להוסיף שעל רשם ההוצאה לפועל לבחון הגבלה זו לאור חובות קודמים.

אריה כהן: איך הוא יכול לבחון את הדבר הזה?

מנחם בן-ששון: אני מאוד רוצה בסעיף הזה.

מנחם בן-ששון: אני חושב שזה סעיף אפקטיבי.

מנחם בן-ששון: אני חושב שכשאנחנו חוסמים לאדם את כרטיס האשראי זה דבר שמציק לו.

מנחם בן-ששון: הוא לא יכול לעשות חובות נוספים.

מנחם בן-ששון: הסעיף מנוסח עכשיו בצורה בלתי אפשרית.

דלית דרור: אני לא חושבת שהסעיף מנוסח בצורה בלתי אפשרית.

דלית דרור: יכולה להיות פה הכבדה על החייב כתוצאה מהפירעון המוקדם של ההוראות.

דלית דרור: הסיפא היא שאלה נפרדת.

דלית דרור: היא לא לובנה לגמרי.

דלית דרור: אנחנו התנגדנו לה.

דלית דרור: הסעיף הזה הוא סעיף שכבר קיים בהרבה מאוד מקומות אחרים.

דלית דרור: נכון שכאן זה כפוי.

דלית דרור: מהבחינה הזאת יש פה החמרה.

דלית דרור: ההגבלות האלו היו כמענה לביטול המאסרים.

דלית דרור: אני אשמח ששיקול הדעת של ראש ההוצאה לפועל יישאר ברישא של אחד הנוסחים.

דלית דרור: אף אחת מההגבלות לא צריכה להיות מוטלת ללא שיקול דעת.

מנחם בן-ששון: אני מציע שבסעיף (4) לא נוסיף את כל ההטבות, אבל כן נוסיף שזה יהיה תוך מתן תשומת לב של רשם ההוצאה לפועל לחובותיו האחרים.

אברהם מיכאלי: אני מוכן להשאיר את זה לתקנות.

מנחם בן-ששון: לזה אני מסכים.

מנחם בן-ששון: בתקנות ייכתב שאי אפשר להטיל עליו את החובות בגין מתנות שהוא קיבל ביום שהוא הנפיק את הכרטיס.

מנחם בן-ששון: דבר שני שאפשר יהיה לכתוב בתקנות זה שרשם ההוצאה לפועל ישים לב לחובות האחרים למנפיק.

תמי סלע: לגבי סיטואציות שלעניינן לא יראו את ההגבלה כסיום חוזה אני חושבת שאפשר לומר ששר המשפטים רשאי לקבוע מקרים שבהם לא יראו את ההגבלה כסיום חוזה.

תמי סלע: זה דבר שרצינו לקבוע אותו כאוטומטי.

תמי סלע: אם רוצים להבנות את שיקול הדעת זה דבר שצריך להיות בחוק.

תמי סלע: את זה אנחנו לא מעבירים לשר, אנחנו רוצים שראש ההוצאה לפועל יבחן.

תמי סלע: אפשר להגיד שזה במסגרת שיקול הדעת הכללי שלו.

מנחם בן-ששון: זה מספק אותי.

תמי סלע: (4) הגבלת החייב מלעשות שימוש בכרטיס חיוב, כמשמעותו בחוק כרטיסי חיוב, התשמ"ו-1986; לעניין זה דין הגבלה כדין סיום חוזה כרטיס החיוב בהודעת החייב; הודעה על כך תינתן למנפיק בדרך שתיקבע בתקנות, ויראו במועד קבלת ההודעה את מועד סיום החוזה; שר המשפטים רשאי לקבוע בתקנות במקרים ובמצבים שלעניינם לא יראו את ההגבלה כסיום חוזה בהודעה מטעם החייב.

דנילו דרמן: הקושי נובע מכך שרצינו למנוע מהחייב להמשיך ליטול על עצמו התחייבויות.

דנילו דרמן: אנחנו יכולים למצוא את עצמנו מטילים חיוב חדש על החייב כתוצאה מהפירעון המוקדם.

תמי סלע: הוא לא חדש.

תמי סלע: הוא כבר התחייב בו.

דניאל דרמן: צריך למצוא פתרון כך שהתחייבויות שהחייב קיבל על עצמו ומתקיימות, כמו עסקאות בקרדיט שהוא מקיים אותן, תמשכנה לחול כאילו לא קרה שום דבר.

דניאל דרמן: זה כולל גם הלוואות.

דניאל דרמן: אנחנו נמצאים פה באיזה שהוא שלב ביניים שהוא לא נפל לגמרי, הוא מתנדנד.

בני לרנר: בשלב הביניים אני לא אוכל לעשות שום דבר.

מנחם בן-ששון: אני מציע להוסיף בסיפא של הסעיף שהרשם יביא בחשבון את התחייבויותיו של החייב למנפיק.

אברהם מיכאלי: בהפעלה של ההגבלה מחמירים את מצבו של החייב.

אברהם מיכאלי: אני רוצה שהרשם ייקח את זה כנתון חובה, לא כשיקול דעת.

דני וקס: זה לא פרקטי.

דני וקס: צריך להשאיר את זה כמו לגבי חייב מוגבל באמצעים וכמו בפשיטת רגל.

דני וקס: אחרי שמטילים עיקולים במדיה ממילא החשבון מוגבל.

מנחם בן-ששון: פסקה (4) יורדת.

נסים אליאס: זה בעייתי מאוד מבחינת התפעול של זה במשרד הפנים.

נסים אליאס: זה ייפגע בשירות שאנחנו נותנים לאנשים.

נסים אליאס: כל הויכוחים יהיו בתוך משרד הפנים.

נסים אליאס: אנחנו מוציאים בשנה כ800 אלף דרכונים.

נסים אליאס: אנחנו עושים 300 הארכות של דרכונים.

נסים אליאס: התורים הם מאוד גדולים.

נסים אליאס: אני מציע להוריד את סעיף (1).

חוה ראובני: עמדתנו הייתה ונשארה שזאת זכות אישית לעומת זכות רכושית.

חוה ראובני: אנחנו חושבים שרישיון נהיגה צריך לשקף את כושר הנהיגה.

חוה ראובני: כל זמן שפושעים רשאים לנהוג כך אנשים שהם לא בסדר מבחינת חובות רשאים לנהוג.

חוה ראובני: אנחנו רוצים לחזור למתכונת שהייתה בהצעת החוק הממשלתית כמו שהיא הוגשה לגבי עיכוב חידוש.

חוה ראובני: זה מרתיע גם אם זה יבוא בעוד תקופה.

חוה ראובני: יודע המרכז לגביית קנסות לספר שאנשים על עיכוב חידוש ממשיכים לשלם.

מנחם בן-ששון: תוכלו להגיש הסתייגות.

חוה ראובני: אנחנו נגיש הסתייגות אם הסעיף יעבור.

מנחם בן-ששון: אני מציע לא לקבל את ההמלצות של שני המשרדים.

מנחם בן-ששון: אני חושב שהממשלה יכולה לדבר בפה אחד.

מנחם בן-ששון: בלי פרק ו' החוק הזה לא קיים.

תמי סלע: הגרסאות החלופיות המוצעות בפסקה (6): לרבות מחמת נכות או מטעמי בריאות הנוגעים לחייב או לבן משפחה התלוי בו/ מחמת נכות, מטעמי בריאות או מטעמים אחרים.

תמי סלע: צריך לזכור שיש שיקול דעת ברישא.

תמי סלע: הגרסה המקורית בהצעת החוק הממשלתית דיברה רק על נכותו של החייב או של בן המשפחה שלו, לא על טעמי בריאות.

תמי סלע: הוספנו את העניין של טעמי בריאות גם לעניין עיכוב יציאה מהארץ.

תמי סלע: זה רלוונטי גם פה.

מנחם בן-ששון: הרשם יכול להחליט לא להפעיל את הסעיף הזה מהסיבות שלו.

תמי סלע: יש דברים ספציפיים שהם יותר קריטיים.

דבי גילד-חיו: רציתי להתייחס לסעיפים קטנים (1) ו(2).

דבי גילד-חיו: קבעו פה רק טעמי בריאות.

דבי גילד-חיו: רציתי לבקש שיוסיפו את המילים "או אם שוכנע שיש טעמים הומניטריים אחרים".

דבי גילד-חיו: נניח שמישהו יספר שאבא שלו נפטר בחו"ל והוא ירצה לנסוע ללוויה.

דבי גילד-חיו: הטעם הזה לא ייכלל פה.

מנחם בן-ששון: יש לו רשות לא להפעיל את הסעיף הזה.

מנחם בן-ששון: אנחנו הוספנו סיפא לסעיף כסעיף סל שאומר אם שוכנע כי הדבר מוצדק בנסיבות העניין, בהתחשב בהליכים וכן הלאה, הוא צריך לבדוק את עצמו 3 פעמים לפני שהוא מפעיל את הדברים.

דלית זמיר: לעניין התוספות שהוספנו בכל אחד מהסעיפים.

דלית זמיר: הכוונה הייתה לבוא ולומר שבמקומות האלה אין לו שיקול דעת.

דלית זמיר: מדובר בדברים מצומצמים.

דלית זמיר: ברור שהשיקולים הכלליים חייבים להתקבל.

דלית זמיר: אפשר להוסיף לרישא את המילים "אם מוצדק בנסיבות העניין ובהתחשב בפגיעה בחייב".

מנחם בן-ששון: זה דבר שנראה לי.

אברהם מיכאלי: נניח יש מצב של אדם שהוגבל והוא לא יכול לקבל דרכון בגלל ההגבלה.

אברהם מיכאלי: קורה מקרה כזה שקרוב של החייב נפטר והוא חייב לנסוע לחו"ל.

אברהם מיכאלי: האם אתם יכולים לתת משהו זמני?

נסים אליאסף: אנחנו מנועים לתת דרכון ותעודת מעבר.

נסים אליאסף: חייבים לתת לו משהו.

סורין גנות: יש תעודת מעבר מוגבלת בזמן.

נסים אליאסף: זה לא יפתור את הבעיה של מישהו שנוסע להלוויה של אבא שלו.

נסים אליאסף: אם הוא מקבל תעודת מעבר הוא צריך ללכת לבקש ויזה.

סורין גנות: תעודת מעבר מחייבת ויזה?

נסים אליאסף: תעודת מעבר מחייבת ויזה.

נסים אליאסף: משרד הפנים לא תמיד עובד 24 שעות ביממה.

נסים אליאסף: מה שיקרה הוא שכאשר יבואו אלינו בבקשה לדרכון אנחנו לא נוכל לתת כי נהיה תלויים בהוצאה לפועל.

מנחם בן-ששון: אתה רוצה להוסיף את המילים "למעט פטירת בן משפחה"?

נסים אליאסף: זה לא רק פטירת בן משפחה.

מנחם בן-ששון: אני יכול להוסיף בן משפחה מדרגה ראשונה.

מנחם בן-ששון: אם יש בעיה לפטירה של קרוב ראשון נמצא פתרון.

מנחם בן-ששון: מה עושים היום כאשר קרוב של מישהו מת וזה יוצא בשבת, או כשמישהו מת וזה 24 שעות ובדיוק נגמר הדרכון?

מנחם בן-ששון: כבר היו דברים מעולם.

מנחם בן-ששון: ראיתי את זה במו עיני אצל שכנים שלי או אצל בני משפחה.

מנחם בן-ששון: מוצאים פתרונות.

מרב אנטבי: צריך להוסיף סעיף שאומר שגם ההוצאה לפועל תהיה בתוך משרד הפנים.

מרב אנטבי: יש בנתב"ג סניף של משרד הפנים.

מרב אנטבי: גם כאשר יש שביתות ואנשים צריכים לצאת דחוף מוציאים להם דרכונים והם יוצאים מהארץ.

מרב אנטבי: לגבי העניין של רכב נכה.

מרב אנטבי: אני מכירה מישהו שהרכב שלו רשום על כל 4 אחיו.

מרב אנטבי: הוא כל פעם מבקש ביטול.

מנחם בן-ששון: האם יש בנמל התעופה תחנה שיכולה להנפיק במקרים חריגים דרכונים לאנשים?

נסים אליאסף: יש תחנה כזאת.

נסים אליאסף: המשמעות של הדבר הזה היא הארכת התורים במשרד הפנים.

מנחם בן-ששון: אני מוריד את סעיף (4) ב66א.

מנחם בן-ששון: מי בעד?

מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד אושר

תמי סלע: 66ב(א) הגבלות לפי סעיף 66א לא יוטלו אלא בהתקיים אחד מן התנאים הבאים (1) החייב הובא בפני רשם הוצאה לפועל על פי צו הבאה לפי סעיף 69יב או בא לפניו בדרך אחרת, הוכח לרשם ההוצאה לפועל כי הוא בעל יכולת המשתמט תשלום החוב ולא ניתן הסבר סביר לאי התשלום, ובלבד שגובה החוב הפסוק או גובה החובות הפסוקים במצטבר עולה על 500 / 2000 שקלים חדשים;

מנחם בן-ששון: אני עדיין עומד על סכום של 500, כי 2000 זה 25% מהחובות.

תמי סלע: (2) החוב הפסוק נובע ממזונות המגיעים מן החייב לבן-זוגו, לילדו הקטין או הנכה או להורו,ל מעט חוב מזונות שגובה המוסד לביטוח לאומי לפי חוק המזונות (הבטחת תשלום), התשל"ב-1972 (להלן – חוק המזונות); (3) החייב הוא בעל יכולת המשתמט מתשלום חובותיו כאמור בסעיפים 7ג, 67(ד), 69יא()ד או 69יג(ד), ובלבד שחלפו שישה חודשים ממועד המצאת האזהרה לחייב, בהמצאה מלאה, וגובה החוב הפסוק או גובה החובות הפסוקים במצטבר עולה על 500 שקלים חדשים; ובלבד שהתקיים אחד מאלה: (א) חלפו שישה חודשים ממועד המצאת האזהרה לחייב, בהמצאה מלאה, וגובה החוב הפסוק או גובה החובות הפסוקים במצטבר עולה על 10000 שקלים חדשים; (ב) חלפה שנה מועד המצאת האזהרה לחייב בהמצאה מלאה וגובה החוב הפסוק או גובה החובות הפסוקים במצטבר עולה על 2000 שקלים חדשים; (ג) שר המשפטים רשאי לשנות, בצו, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, את התקופה והסכום הקבועים בסעיף קטן (א).

מנחם בן-ששון: אנחנו מורידים את האמצעי של המאסר.

מנחם בן-ששון: אנחנו חייבים לתת חלופות.

מנחם בן-ששון: אם מסתכלים על חלוקת החובות, אז עד 500 שקלים זה 6% מהחובות, עד 2000 שקלים זה 26% מהחובות.

מנחם בן-ששון: החובות האלה צוברים לאחר מכן כל מיני תוספות שאנחנו לא רוצים.

מנחם בן-ששון: זה לא המסלול המהיר.

מנחם בן-ששון: פה אנחנו מדברים על מסלול שנוסף עליו שכר טרחה.

מנחם בן-ששון: אנחנו לא מעוניינים לצבור את זה.

מנחם בן-ששון: אם אני מוסיף 38% ועוד 26% ועוד 6% ועוד אחוז אחד הגענו ל80% מהחובות.

מנחם בן-ששון: אני רוצה שהחוק יהיה אפקטיבי לאנשים עם 500 שקלים.

מנחם בן-ששון: אם את האמצעים האלה אתם לא נותנים אז לא עשינו דבר וחצי דבר.

מנחם בן-ששון: ההנחה שלי היא שכל החוק הזה עם 2 זרועות: הזרוע האפקטיבית של המסלול המהיר, והזרוע של המסלול היעיל.

מנחם בן-ששון: היעילות היא 500 שקלים.

מנחם בן-ששון: יגיד לי המפקח על הבנקים שאם אני כותב אותו כחייב מוגבל באמצעים מחר בבוקר סוגרים לו את כל המדפים.

חני שני: רציתי להסב את תשומת לב הוועדה למשמעות של הגבלה בנסיבות מיוחדות.

חני שני: לקוח שהוא מוגבל מיוחד הוא מוגבל חמור.

חני שני: מוגבל חמור הוא אדם שמגבילים את כל החשבונות הנוספים שיש לו בבנקים.

חני שני: בהתאם לחוק שיקים ללא כיסוי תקופת ההגבלה הזאת היא בין שנה ל5 שנים.

חני שני: גם אם ההגבלה מסתיימת לאחר 5 שנים הבנקים נוהגים לשמור מידע על אותם אנשים לפחות לעוד 3 שנים.

מנחם בן-ששון: האם הם רשאים לפתוח חשבון בבנק אחר?

חני שני: על פי חוק שיקים ללא כיסוי מוגבל חמור ומוגבל רגיל לא יכולים לפתוח חשבונות.

חני שני: אנחנו מסייעים להם לפתוח חשבונות ללא שיקים.

חני שני: בדרך כלל זה מצריך התערבות של בנק ישראל.

חני שני: הבנקים לא נוהגים אוטומטית.

חני שני: בדרך כלל אדם מוגבל לתקופה של 5 שנים פלוס 3 שנים לפחות.

חני שני: אנחנו טוענים שה500 שקל זאת אוכלוסייה רבה מידי שתוגבל בנסיבות האלה.

מנחם בן-ששון: הרשם לא צריך לעשות את זה.

מנחם בן-ששון: הוא רשאי.

מנחם בן-ששון: הרשמים ישקלו בדעתם ויתנו הנחיה שכל מקרה מ1000 שקל ומטה יבוא אליהם להכרעה.

מנחם בן-ששון: אתם תעשו מעגלים.

מנחם בן-ששון: בשלב הראשון תאסרו עליהם דבר א', בשלב השני דבר ב', בשלב השלישי תפעילו נשק יום הדין שזה רישיון נהיגה.

מנחם בן-ששון: יהיה איזה שהוא מסלול.

מנחם בן-ששון: כך אמרנו כשעסקנו בחוק.

מנחם בן-ששון: למה חשוב לי לחוקק על 500 שקלים וחצי שנה?

מנחם בן-ששון: חצי שנה נותנת לאדם אוויר.

מנחם בן-ששון: היינו עם המצאה מלאה.

מנחם בן-ששון: הוא היה יכול להגיע לבדיקת יכולת.

מנחם בן-ששון: אני רוצה שהמהלך הזה יהיה אפקטיבי.

מנחם בן-ששון: אם היינו חברה נורמאלית כמו במקומות אחרים לא הייתי מבקש את זה.

מנחם בן-ששון: גן העדן לחייבים הוא גיהינום בסוף היום.

מנחם בן-ששון: אני רוצה שהאיזון ילך לנקודת כובד אחרת.

מנחם בן-ששון: אני רוצה שכשמגיע ראש ההוצאה לפועל החדש הוא יתחיל עם כלים אפקטיביים.

מנחם בן-ששון: זה שיקול דעתו של המחוקק.

חני שני: יש 41 אלף חייבים מוגבלים.

חני שני: האם להוצאה לפועל יש אפשרות טכנית לפעול עם אוכלוסייה הרבה יותר גדולה ובצורה יסודית ומדויקת ולא להזרים לבנק ישראל מידע לא מלא ולא שלם או אפילו שגוי?

מנחם בן-ששון: את זה עשיתם ב7 השנים האחרונות.

מנחם בן-ששון: זה נכון שמזה חצי שנה במקום 2000 כתוב 500, אבל גם נכון שעד היום לא הייתה שום מגבלה.

חני שני: אני מקווה שהמספר לא יגדל בצורה כזאת שלא ניתן יהיה לעבוד בצורה יסודית כפי שהיום.

דבורה שדה: הציפייה שראשי ההוצאה לפועל יעשו את הבניית שיקול הדעת בכזאת צורה היא לא מתקיימת במציאות.

דבורה שדה: אם לא תהיה הבנייה של שיקול הדעת על ידי המחוקק אנחנו צופים שזה לא יקרה מעצמו, מה גם שזה עשוי להביא לחוסר שוויון.

מנחם בן-ששון: אני ביקשתי מהייעוץ המשפטי להבנות את זה ברמות.

מנחם בן-ששון: התשובה הייתה שזה לתקנות.

מנחם בן-ששון: אני מוכן להכניס את זה לחוק.

מנחם בן-ששון: אני רוצה שזה יחול על 500 אחרי חצי שנה.

מנחם בן-ששון: אני רוצה שיהיה שיקול דעת אם במקרה כזה מפעילים את הסעיף, לכן כתבנו בסעיף 66א שהוא יבדוק את היכולות.

מנחם בן-ששון: לי חשוב שבסל יהיה חייב מרמה 0.

מנחם בן-ששון: זה חשוב לי לא משום שאני דואג רק לזוכה, אלא גם משום שאני דואג לחייב.

סוניה ברוזלבסקי: ההסתייגות שלנו לא נובעת מהחשש שבנק ישראל יוצף בפניות.

סוניה ברוזלבסקי: אנחנו סבורים ש500 שקל זה לא מידתי.

מנחם בן-ששון: הצעתי בזמנו שיהיו מעגלי הפעלה.

מנחם בן-ששון: מעגל ההפעלה הראשון יהיה הדבר הרך ביותר.

מנחם בן-ששון: מעגל שני יהיה המעגל הבינוני.

מנחם בן-ששון: המעגל השלישי יהיה נשק יום הדין.

מנחם בן-ששון: אני לא מעוניין ליצור היום בחוק את כל הדרגות שמונעות מהרשם להיות אפקטיבי, כי אם אני אמנע ממנו להיות אפקטיבי לא עשיתי שום דבר.

מנחם בן-ששון: זה בידיו אם הוא רוצה להיות אפקטיבי.

מנחם בן-ששון: אנחנו נמצאים באיזו שהיא תקופת מעבר.

מנחם בן-ששון: הלוואי שלא נצטרך אותו בכלל.

מנחם בן-ששון: הלוואי שמעצם העובדה שיתפרסם ברשומות שיש כזה נשק אנשים יתחילו לשלם.

יחזקאל סיבק: הכותרת של הסעיף היא הטלת מגבלות.

יחזקאל סיבק: חוק ההוצאה לפועל מטיל מגבלות.

יחזקאל סיבק: משתמש שיצטרך להבין את ההבדל בין 66א(2) ובין סעיף 14 לחוק בעניין עיכוב יציאה יצטרך לדפדף עד לסוף פרק ו(1) כדי להבין שזאת לא סיטואציה דומה.

יחזקאל סיבק: הפרק לא דן בהטלת מגבלות.

יחזקאל סיבק: הכותרת של הפרק היא חייב הסרבן.

יחזקאל סיבק: את זה מגלים רק אחרי שמדפדפים ב66ב(א)(1).

יחזקאל סיבק: אני מגלה שאני לא מטיל את זה על כל חייב אלא על החייב הסרבן.

יחזקאל סיבק: זה היה משנה לנו את הדיון בסעיף קטן (4), כי בסעיף קטן (4) היינו אומרים שזה לא לחייב הרגיל אלא לחייב שעבר את שלבי המיון של הסרבנות.

יחזקאל סיבק: זה מקל על כל הדיון.

יחזקאל סיבק: זה המעגל הקיצוני.

יחזקאל סיבק: אם המעגל יהיה קיצוני מידי יש למערכת כלים לאזן אותו בשני מישורים.

יחזקאל סיבק: המישור האחד זה מערכת ערעורים שתהיה קלה יותר.

יחזקאל סיבק: המעגל הנוסף, שאני מניח שיתפרץ ויפרח למרות שהם עוד לא יודעים על זה, זה מעגל פשיטות הרגל.

מנחם בן-ששון: לפי תפישתך האידיאולוגית זה בסדר.

יחזקאל סיבק: לפי תפישתי האידיאולוגית כך צריך להיות.

יחזקאל סיבק: במבנה של הפרק יש טעות בסיסית.

יחזקאל סיבק: אם היינו מתקנים את הטעות הבסיסית הזאת הדיון היה שונה.

תמי סלע: החייב הסרבן כפי שמופיע כאן זה גם החייב שאפשר להטיל עליו פקודות מאסר.

יחזקאל סיבק: כשתשווי את זה לעניין עיכוב יציאה תראי את ההבדלים.

תמי סלע: שם זה עיכוב יציאה כאשר מוכיחים כל מיני נסיבות של הברחת נכסים או בריחה של החייב.

תמי סלע: פה זה בתנאים אחרים.

תמי סלע: אי אפשר להגיד שזה חייב סרבן במובן זה שזה במקרים קיצוניים.

אברהם מיכאלי: למה 66א רישא לא כולל את מה שכתוב ב66ב(א) (1) לגבי משתמט?

תמי סלע: אלה תנאים להטלת המגבלות.

אברהם מיכאלי: כשלרשם אין את ההכוונה שמדובר במשתמטים ובסרבנים הוא מפעיל את זה גם במקרים אחרים.

תמי סלע: אפשר לומר בהתקיים התנאים האמורים בסעיף 66ב.

מנחם בן-ששון: הכותרת תהיה: פרק ו'1: הטלת מגבלות על חייב המשתמט מתשלום חובותיו.

שוקי אייכנבאום: אנחנו מדברים על החייב המשתמט, על החייב שבוחר את דרכו כדרך ההשתמטות.

שוקי אייכנבאום: בסכומים נמוכים קשה להצביע על דרך.

שוקי אייכנבאום: זה יכול להיות חוב אחד, זה יכול להיות יותר.

שוקי אייכנבאום: זה לא מצביע בהכרח על הדרך של החייב.

שוקי אייכנבאום: ככל שנעלה בסכום – אני לא אומר סכום גבוה – זה יותר יאפיין את אותם חייבים שדרכם היא דרך ההשתמטות.

מנחם בן-ששון: זאת שאלה של קונספציה, שאלה של תפישת עולם.

מנחם בן-ששון: אני חשבתי שאני יכול לעזור לחייבים טוב יותר ב500 שקל.

מנחם בן-ששון: אני יכול לעזור להם בתקופה של חצי שנה.

מנחם בן-ששון: כך אני יכול בבת אחת לרפא את הסטטיסטיקה החולה והנוראה הזאת של 78% מהתיקים.

מנחם בן-ששון: זה לא תיק אחד.

מנחם בן-ששון: מדובר במאות אלפים של תיקים.

מנחם בן-ששון: אם לא פתרתם את הבעיה בחוק שהכנתם אותו כל כך הרבה שנים במסלול מהיר ובאמצעים אלקטרוניים לגבי החובות הקטנים, תפסיקו את כל הרפורמה הזאת, היא טעות.

מנחם בן-ששון: את זה תדעו תוך שנתיים.

תמי סלע: ההצעה היא לקבוע איזה שהוא מדרג שמאפשר להגיע לחובות של 500 אחרי תקופה של שנה ולאחר תקופה של חצי שנה להפעיל את המגבלות רק על חובות מעל 2500 שקלים.

מנחם בן-ששון: אמרנו שיש אפשרות להפעיל על 500 שקל אחרי שנה.

מנחם בן-ששון: גם את זה בידיו של הרשם לקבוע.

מנחם בן-ששון: את כל השיקולים האלה הוא יכול לקבוע.

מנחם בן-ששון: במסגרת מה שנתתי לו הוא יכול לקבוע כל מיני מדרגים.

מנחם בן-ששון: את המדרגים אני לא רוצה להגיד בחוק.

מנחם בן-ששון: אני רוצה לתת לו את האפשרות לקבוע אותם.

תמי סלע: זה צריך להיות בתקנות של שר המשפטים.

מנחם בן-ששון: ההיגיון שלי אומר שהוא יבנה מעגלי פעילות.

לאה רקובר: אם הסמכות לא תיקבע בחוק הוא לא יהיה רשאי.

תמי סלע: יש לו שיקול דעת מאוד רחב לא להפעיל.

מנחם בן-ששון: כשאני אומר שרשאי רשם ההוצאה לפועל פירושו של דבר שהוא לא חייב.

מנחם בן-ששון: אני לא יכול לבוא אליו בטענות.

אריה כהן: אני הייתי מעדיף שיהיה מוגדר בתקנות, כדי שלא ייוצר מצב שרשם אחד יקבל כך ורשם אחר יקבל אחרת.

מנחם בן-ששון: זה סביר בעיני.

פאבלו לרנר: נכון שמבחינה סובייקטיבית קשה לדעת מראש אם פוגע יותר רישיון נהיגה או כרטיס אשראי, אבל נדמה לי שבהצעה הראשונה הייתה אבחנה בין ההגבלה על אשראי לדרכים האחרות.

פאבלו לרנר: האבחנה הזאת יש בה היגיון, כי השלילה של כרטיסי האשראי או הגבלה על חשבון הבנק זה הלכה למעשה המשך של נקיטת אמצעים נגד הרכוש.

פאבלו לרנר: עיכוב יציאה מהארץ ושלילת רישיון נהיגה זה אמצעים כפייתיים שאין להם קשר הכרחי עם מצב רכושי.

מנחם בן-ששון: אנחנו עומדים להציע ששר המשפטים יהיה רשאי לקבוע תקנות לעניין סעיף זה.

יחזקאל סיבק: בחוק יש מדרג.

יחזקאל סיבק: החוק קובע שמנהל בתי המשפט רשאי לקבוע על גבי טופס האזהרה את התשלום שמונע את המאסר.

יחזקאל סיבק: אחרי שלחייב נפתח תיק הוא רשאי להגיע לחקירת יכולת.

מנחם בן-ששון: מה שאני נותן לשר המשפטים זה אפשרות להתקין תקנות.

יחזקאל סיבק: לא מפריע לי כל עוד זה מוגבל לסעיף החייב הסרבן.

מנחם בן-ששון: אני התייחסתי לסעיף החייב הסרבן.

תמי סלע: יש סמכות לשר המשפטים לקבוע תקנות לביצוע החוק בכל עניין שהוא בוחר.

תמי סלע: סתם לקבוע שבסכומים כאלה רק אחרי תקופה כזאת וכזאת זה משהו שנראה לי מאוד בעייתי.

תמי סלע: אפשר יהיה לקבוע שבסכומים כאלה בודקים קודם אם ביצעו את ההליכים האלה והאלה.

תמי סלע: אפשר יהיה בהוראות בתקנות לקבוע איזו שהיא קשירה של מה הבחינה שעושים, איזה הליכים בודקים.

תמי סלע: 66ב.

תמי סלע: חלפו 6 חודשים ממועד המצאת האזהרה לחייב כהמצאה מלאה וגובה החוב הפסוק או גובה החובות המצטברים עולה על 2500 שקלים חדשים.

תמי סלע: חלפה שנה ממועד המצאת האזהרה וגובה החוב הפסוק או החובות הפסוקים המצטבר עולה על 500 שקלים.

תמי סלע: שר המשפטים רשאי לקבוע הוראות לעניין ביצוע סעיף זה.

מנחם בן-ששון: מי בעד סעיף 66ב?

מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד אושר

מאיר בינג: החוק נתן את המסגרת לגבי מתי אפשר להטיל את הסנקציות, לכן בתקנות לא נקבעו זמנים שונים.

מאיר בינג: הגורם המינהלי לא יחליט שמטילים את הסנקציות במקרים כאלה או אחרים, אלא הוא יבוא ויאמר שלמרות שעל פי החוק הרשם רשאי להטיל סנקציה, במקרה הזה הוא לא יטפל.

מאיר בינג: אני לא בטוח שיש פה התערבות מינהלית בצד השיפוטי.

מאיר בינג: יכול להיות שיותר נכון שזה לא יהיה בתקנות אלא דווקא לתת למנהל המערכת לקבוע.

מנחם בן-ששון: אני חושש שמא המערכת תיכנס לכל מיני מהלכים שיוציאו את האיזון ממה שיש בחוק הזה.

מנחם בן-ששון: בחוק הזה יש הרבה מאוד איזונים, לכן אני צריך את ועדת חוקה.

מנחם בן-ששון: המסלול הולך בדרך כלל באמצעות השר.

מנחם בן-ששון: אני לא יכול להריץ את מנהל בתי המשפט לוועדת חוקה לתת תקנות.

מנחם בן-ששון: נראה לי מאוד ברור שהרפורמה הזאת צריכה להיות עם השגחה מוקפדת של הנהלת בתי המשפט, של שר המשפטים, כי הנזק שיכול להתרחש, אם הרפורמה תיעשה לא נכון, הוא נזק יותר גדול מזה שהיא פועלת עשרות שנים לא נכון.

מנחם בן-ששון: אני מבקש שהשר יקבל את זה לא משום שאני חושב שזה לא יהיה איש המינהל או איש המשפט.

מנחם בן-ששון: הוא ילך אל השופט ויגיד לו להחליט כך וכך.

מנחם בן-ששון: אין סיבה שיהיה סכסוך בין המערכות.

מנחם בן-ששון: הם יגיעו אל השר ויגידו שצריכים להפעיל את זה בדרך כזאת וכזאת.

מנחם בן-ששון: אני לא אומר את זה מתוך ידיעה.

מנחם בן-ששון: יש יותר מידי תחומים אפורים בצד התפקוד של המערכות האלו שיכולים למשוך אותן להכרעות של צווים שאחר כך יגרמו לחורבן שאנחנו לא מעוניינים בו.

מנחם בן-ששון: החוק הזה מגן על חייבים ועל זוכים.

מנחם בן-ששון: החוק הזה דואג באיזו שהיא צורה למערכת בתי המשפט.

מנחם בן-ששון: למרות עומס העבודה בוועדת חוקה הייתי רוצה שוועדת חוקה תראה מה המשמעות של דבר כזה וכזה על עוד 3,4 פריטים.

מנחם בן-ששון: זה לא כי החוכמה היא אצלנו, אלא כי רכשנו ניסיון לא קטן בחוק.

מנחם בן-ששון: הייתי שמח אם חלק מהדברים היו מתנהלים באמצעות צווים מינהלים, אבל החששות שלי גדולים מאוד.

תמי סלע: התראה בדבר הגבלה 66ג.

תמי סלע: לא תיכנס הגבלה לתוקף אלא לאחר שמנהל ההוצאה לפועל שלח לחייב התראה וחלפו 30 ימים מיום משלוח ההתראה; בהתראה יצוין כי רשם ההוצאה לפועל הטיל הגבלה וכי היא תיכנס לתוקף בתוך 30 ימים מיום שנשלחה, אלא אם כן ייפרע החוב, או שהחייב יתייצב לחקירת יכולת בכל לשכת הוצאה לפועל לפי בחירתו, וישכנע את רשם ההוצאה לפועל כי הוא אינו בעל יכולת המשתמט מתשלום חובותיו – או תינתן החלטה אחרת בידי רשם ההוצאה לפועל.

יחזקאל סיבק: האם הרשם לא יכול לגמור את חקירת היכולת ולקבוע שהוא חייב משתמט?

אריה כהן: צריך לכתוב פה לא רק שהוא שלח לחייב אלא גם את המילים "או שהוא הודיע לו במעמד החקירה".

דבורה שדה: אם ניתנה לו החלטה באותו מעמד, אז שיהיה 30 ימים מרגע שהוא ידע על זה.

ענת ליברמן: אני לא מבינה למה צריך להמתין את ה30 יום האלה.

ענת ליברמן: ההתראה שאנחנו שולחים היא כדי ליידע אותו על זה שאנחנו הולכים להטיל עליו הגבלה.

יחזקאל סיבק: צריך את ה30 יום האלה, כי צריך לאפשר לו להגיש ערעור בטווח הזמן הזה.

ענת ליברמן: לרשם יש אפשרות לפי סעיפים אחרים לא להטיל את ההגבלה.

ענת ליברמן: אם הוא נמצא בפניו במעמד של חקירת יכולת והוא אומר לו שהוא רוצה לשלם, אז סביר להניח שהוא ייתן לו את הזמן הזה על מנת לשלם.

ענת ליברמן: ההתראה הזאת שנתנו היא כדי שהוא יבוא ויבקש לא להטיל עליו את ההגבלה.

מאיר בינג: אפשר במקרה הזה לתת רק שבועיים, כי במקרה הרגיל יש לו אפשרות לגייס כסף או לבוא בפני רשם ההוצאה לפועל.

בקי כהן-קשת: זה לא ייכנס לתוקף אם הוא שילם, אם ניתנה החלטה אחרת בידי הרשם או אם הוא התייצב.

תמי סלע: הסיפא מאפשר לתת כל החלטה.

אריה כהן: אני רוצה להתייחס לכך שהחייב התייצב לחקירת יכולת בכל לשכת הוצאה לפועל.

אריה כהן: אני חושב שצריך להתייצב רק באותה לשכה בה נפתח התיק.

אריה כהן: כוח האדם שלנו מתוקנן לפי היקפים של פעילות בלשכות.

אריה כהן: יומני הרשמים בכל הלשכות הם יומנים עמוסים.

אריה כהן: היום נקבעים חקירות יכולת לעוד 3 חודשים.

אריה כהן: אדם שמגיע היום לדבר שלא מתוכנן גורם לעיכוב בטיפול של הבקשות השוטפות.

מנחם בן-ששון: תמצא לי פתרון לזה שיפתחו תיקי הוצאה לפועל באילת ובבית שאן וישימו שם את כל התיקים של גוש דן.

אריה כהן: ברוב המקרים התיקים נפתחים באזור המגורים של החייב.

אריה כהן: בנושא ההגבלה מי שיכול לבטל זה רק אותה לשכת האם.

אריה כהן: אדם שמתייצב צריך למלא שאלון ולחתום על טופס ויתור סודיות.

אריה כהן: צריך להעביר את זה ללשכת האם.

אריה כהן: הוא לא יכול להכניס את זה לתיק.

אריה כהן: יש הרבה תהליכים שאתה מגביל מהוועדה.

אריה כהן: אתה תמנע בדבר הזה את הטיפול האמיתי והמקצועי בתיק.

מנחם בן-ששון: אני לא מקבל את זה.

מנחם בן-ששון: חשוב שזה יהיה בכל לשכה של הוצאה לפועל.

מנחם בן-ששון: זה מהלך שהזוכה לא נמצא בו.

מנחם בן-ששון: זה מהלך מול הרשם.

מנחם בן-ששון: הרשם הטיל כבר מגבלה.

מנחם בן-ששון: הוא רוצה להסיר אותה.

מנחם בן-ששון: אני מניח שרובם יבואו וישלמו.

מנחם בן-ששון: אתה עושה כל מיני שינויים כתוצאה מהחוק.

אריה כהן: אתה הולך למישהו שבכלל לא יודע במה מדובר.

אריה כהן: החייב ילך לרשם שממנו הוא יקבל את הביטול.

מנחם בן-ששון: שעה וחצי ביום תהיה מיועדת לאנשים שמגיעים און ליין.

מנחם בן-ששון: מערכת המחשוב שלכם תהיה מערכת נורמאלית.

מנחם בן-ששון: כשנכנסתי לרופא במקום מגורי החדש הוא מיד קיבל את פרטי התיק הרפואי שלי.

מנחם בן-ששון: זה בדיוק מה שאתה תעשה.

מנחם בן-ששון: כל רשם יוכל להסתכל על התיק.

מאיר בינג: אני יודע שגם במערכת המשפט יש בקשות להעביר תיקים ממקום למקום.

מאיר בינג: אחד החששות זה שרוצים ללכת לשופט שיודעים שהוא יותר רחמן.

מאיר בינג: אני חושב שצריכים להגיע ללשכה בה מתנהל התיק, למעט במקרה שכתובת המגורים שלו היא מעל ל-60 קילומטרים.

מנחם בן-ששון: אתה לא יכול להגביל את זכויותיו של האדם.

מנחם בן-ששון: כמות השגיאות שיכולה להיעשות היא אדירה.

מנחם בן-ששון: צריך לפתוח את המערכת לכולם.

מנחם בן-ששון: זה חייב להיות עם אפשרות ונגישות.

מנחם בן-ששון: קנינו לכם מחשבים, נתנו לכם כוח אדם, הורדנו לכם את העומס, חילקנו לכם את המערכת.

יחזקאל סיבק: הדיון גלש פה לשאלת החקירות בפני הרשם בהוצאה לפועל.

יחזקאל סיבק: החקירות בפני רשמי הוצאה לפועל שלא בלשכת אם הן במקרה הטוב לא יעילות, במקרה הגרוע מבישות לחלוטין.

יחזקאל סיבק: חלק גדול מהחקירות הן רשלניות ברמה שאם זה היה נעשה על ידי אנשים פרטים זה היה עילה לתביעה.

יחזקאל סיבק: אם רוצים להישאר במצב של הבאת חייבים לא ללשכת אם צריך ליצור נוהל לחקירה.

יחזקאל סיבק: לא ייתכן שכל רשם הוצאה לפועל שנמצא יומיים בתפקיד ישאל איפה אתה גר, איפה אתה עובד ולפי זה יחליט על 100 שקלים.

יחזקאל סיבק: יש צורך בהאחדה של השאלות.

יחזקאל סיבק: זה כולל שאלות לגבי תאגידים.

יחזקאל סיבק: יש שאלון שנמצא בפקודת פשיטת רגל.

יחזקאל סיבק: זה שאלון מקיף.

יחזקאל סיבק: יש שתי אפשרויות: או שהלשכה שאליה הוא מגיע תעבוד לפי נוהל, או שהוא יצטרך להתייצב בלשכת האם.

יחזקאל סיבק: אין דרך אחרת.

ויקטור פישר: אני מבין את אדוני שרוצה לדאוג שהחייבים יוכלו להופיע בלשכות שקרובות למקום מגוריהם.

ויקטור פישר: מה אדוני יגיד במצב שהחייב לא מופיע בלשכה שלו כי הוא שמע שבבית שאן יש רשם טוב?

ויקטור פישר: למה לא להגביל את זה כך שזה יהיה או בלשכה במקום מגוריו או בלשכת האם?

מנחם בן-ששון: מקובל עלי.

מנחם בן-ששון: השאלה מה זה מקום המגורים.

אריה כהן: מקום המגורים הוא לפי מה שכתוב בתיק.

תמי סלע: האם הבקשה לביטול של הגבלה צריכה להיות מוגשת ללשכת האם, או שהיא יכולה להיות מוגשת בכל לשכה שהיא?

אריה כהן: רק ללשכת האם.

תמי סלע: אני חושבת שעדיף לאפשר לו להגיש את הבקשה לביטול בכל לשכה, לא לגבי חקירת היכולת.

אריה כהן: כל החומר בתיקי ההוצאה לפועל, למעט לשכה אחת, סרוק.

אריה כהן: המערכת ממוחשבת ומלאה.

אריה כהן: כל רשם יכול להיכנס ולהסתכל על ההליכים.

אריה כהן: הבעיה היא שאם יבואו אנשים שהם לא בסדר העבודה של הרשם הוא לא יוכל לתת להם את הזמן המתאים.

אברהם מיכאלי: צריך לבדוק מה המטרה של ההתייצבות הראשונית.

אברהם מיכאלי: יש היגיון בזה שהמערכת אומרת שהיא לא יכולה להתמודד עם עומס של תיקים בלשכה אחת.

תמי סלע: המטרה של ההגבלה הזאת היא כדי שאנשים יבואו לשלם.

דבי גילד-חיו: רציתי לחזור לעניין של משלוח ההתראה.

דבי גילד-חיו: כל המטרה של הסעיף הזה היא לאפשר הליך הוגן בהקשר של הטלת המגבלות החמורות.

דבי גילד-חיו: אף אחד לא טורח לראות אם האדם קיבל או לא קיבל את ההודעה.

דבי גילד-חיו: לפחות לגבי אחוז מהאנשים לא יתנהל הליך הוגן.

דבי גילד-חיו: יבוא אדם ויגיד שהוא לא ידע שהטילו עליו את זה.

דבי גילד-חיו: אני מבינה שנשלחו לו התראות בעבר, אבל לפחות אפשר משהו ביניים.

דבי גילד-חיו: גם אם לא המצאה כדין, אולי אפשר משהו שדומה למשלוח קנסות.

דבי גילד-חיו: אם שולחים בדואר רשום זה יכול להיחשב כראיה לזה שזה הומצא לאדם.

מנחם בן-ששון: מי בעד 66ג?

מנחם בן-ששון: אנחנו מציעים שזה יהיה לפי מקום המגורים של האדם, או לפי המקום שבו מתנהל תיק ההוצאה לפועל.

מנחם בן-ששון: מי בעד?

מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד אושר

תמי סלע: ביטול הגבלה ועיכוב הגבלה שהוטלה 66ד.

תמי סלע: (א) נפרע החוב, תבוטל כל הגבלה שהוטלה על החייב.

תמי סלע: (ב) רשם ההוצאה לפועל רשאי לבטל הגבלה שהטיל, מיוזמתו או לבקשת החייב, והוא רשאי להתנות את הביטול, אם מצא שהדבר מוצדק בנסיבות העניין, בהטלת ערובה להנחת דעתו.

תמי סלע: (ג) בוטלה הגבלה, תמציא לשכת ההוצאה לפועל מיד, ולא יאוחר מתום 24 שעות מעת ביטולה, הודעה על כך לגורמים הנוגעים בדבר, לפי העניין, וכן תשלח הודעה על כך לחייב ולזוכה.

דלית זמיר: אנחנו מציעים ב(ד) כך: אם בוטלה הגבלה מאחר שהחייב עומד בצו התשלומים, רשאי רש ההוצאה לפועל להטילה מחדש, ביוזמתו, לבקשת הזוכה אם החייב הפסיק לעמוד בתשלומים.

דלית זמיר: בוטלה הגבלה מחדש במקרה כאמור, לא תשלח התראה נוספת.

דני וקס: ב66א כתוב שנפרע החוב.

דני וקס: אין הגדרה של חוב.

דני וקס: יש הגדרה של חוב פסוק.

דני וקס: אני חושב שצריך לכתוב את המילים "לפרוע את החוב הפסוק במלואו או שנפרע מלוא החוב".

תמי סלע: יש הרבה מקומות שכותבים שנפרע החוב.

סורין גנות: צו תשלומים בסעיף קטן (ד) זה לאו דווקא לאחר חקירת יכולת, זה גם צו תשלומים הנקוב באזהרה.

תמי סלע: הזוכה יכול לבקש חקירת יכולת אם הוא חושב שיש לו יכולת יותר גבוהה.

סורין גנות: אני אומר שכל עוד החייב מקיים הוראות של צו תשלומים לאחר חקירת יכולת.

תמי סלע: אם הזוכה חושב שהתשלומים לפי צו התשלומים נמוכים מידי הוא תמיד יכול לבקש חקירת יכולת.

סורין גנות: צו התשלומים קיים באזהרה.

סורין גנות: יכול להיות שהוא לא צריך להיות שם.

מנחם בן-ששון: אנחנו מצביעים על סעיף 66ד.

מנחם בן-ששון: מי בעד?

מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד אושר

תמי סלע: יש תיקונים שקשורים לפרק של הטלת המגבלות.

תמי סלע: מדובר בסעיפים 47 ו48.

תמי סלע: תיקון אחד הוא לחוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים.

תמי סלע: סעיף 7(3) לחוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים מגביל זכאות למצב שמי שנהג ברכב לא היה לו רישיון לנהוג בו, למעט רישיון שפקע מחמת אי תשלום אגרה.

תמי סלע: עדיף להבהיר שזה גם למעט רישיון שפקע כתוצאה מהטלת הגבלה לפי פרק ו'1.

תמי סלע: בסעיף 3(ג) לחוק שיקים ללא כיסוי יש את ההגדרה של לקוח מוגבל בנסיבות מיוחדות.