ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 673, 2008-08-04 12:30

גלעד ארדן: צהריים טובים.

גלעד ארדן: אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה.

גלעד ארדן: אנחנו נקיים דיון משולב בשלוש תקנות שונות: 1.

גלעד ארדן: תקנות להסדרת תוצרת אורגנית (תוצרת אורגנית צמחית – ייצורה ומכירתה), התשס"ח-2008; 2.

גלעד ארדן: תקנות להסדרת תוצרת אורגנית (תכשירים לשימוש בייצור תוצרת אורגנית צמחית), התשס"ח-2008; 3.

גלעד ארדן: תקנות להסדרת תוצרת אורגנית (גוף אישור ובקרה), התשס"ח-2008.

גלעד ארדן: אני כבר קיימתי דיון אחד בפברואר השנה בתקנות האלה.

גלעד ארדן: מאז הוגשו גם התקנות- -

מרים פרוינד: כולן הוגשו יחד.

גלעד ארדן: כולן היו לפני מרס?

גלעד ארדן: עמדתם בדרישות החוק?

מיכל סגן-כהן: הבטחנו להקדים.

גלעד ארדן: לפני הדיון היום הגיעו אליי התנגדויות שונות ומגוונות מארגון חקלאות אורגנית.

גלעד ארדן: האמת היא שלא הצלחתי להבין מדוע לא מצליחים להגיע להבנות או להסכמות כי נראה לי שהמטרה אמורה להיות משותפת – גם של משרד החקלאות וגם של הארגון שרוצה לקדם את החקלאות האורגנית.

גלעד ארדן: כיוון שמדובר בתקנות ארוכות ומתישות, וגם לא הכי מרתקות, אם להודות על האמת, אני קודם כול רוצה לשמוע שיהיה ברור מהן ההתנגדויות העיקריות לתקנות ולראות אם אפשר ללבן ולקבל הכרעה שתהיה מקובלת על שני הצדדים, כי אם לא אני אצטרך לקבל החלטה האם יש טעם בכלל לקרוא את כל התקנות האלה.

גלעד ארדן: בסופו של דבר יש לשר סמכות, על-פי החוק, לדחות את כניסתו לתוקף למרס 2009.

מיכל סגן-כהן: נדמה לי שבסוף לא אישרתם את זה.

ניר ימין: יש עוד חצי שנה מספטמבר 2008.

גלעד ארדן: החוק נכנס ב-1 בספטמבר 2008, והצו באישור ועדת הכלכלה, שבוודאי יינתן לו כי יש לו פה אהדה רבה, יכול לדחות אותו למרס 2009.

מיכל סגן-כהן: לפי מיטב זיכרוני, ואני כנראה טועה, זה לא אושר בסוף.

מיכל סגן-כהן: בסופו של דבר לא הסכמתם לתת לשר אפשרות לדחות.

אריאל כהאן: יש פה נוסח שבו כתוב: "תחילתו של חוק זה, למעט סעיף 20, ביום - -

קריאה: 1 בספטמבר 2008.

אריאל כהאן: "השר באישור ועדת הכלכלה של הכנסת רשאי בצו לדחות את המועד האמור לתקופה שלא תעלה על 6 חודשים".

מיכל סגן-כהן: סליחה, פשוט כזה דבר עוד לא קרה לי.

ניר ימין: כנראה, הנוסח לא מעודכן.

מיכל סגן-כהן: יש פה גרסה של - - - אני אבדוק.

גלעד ארדן: אפשר לשמוע את גברת רז?

אורנית רז: ב-24 בספטמבר 2007 כינס שר החקלאות אחרי דין ודברים איתנו ישיבה אחרי שהוא הבין שיש בעיה מהותית עם החוק הזה.

אורנית רז: בסיכום הפגישה שלו העלינו מספר נקודות.

אורנית רז: המטרה של החוק הזה היא להסדיר את התוצרת האורגנית; נוצר מצב שהיום בחוק אין החרגה של המושג אורגני, זאת אומרת שגם אם התקנות עוברות היום, עדיין מחר איש הישר בעיניו יעשה, ולא משנה שום דבר.

גלעד ארדן: על זה קיימנו דיון בפעם שעברה.

אורנית רז: בדיון שהתקיים אני הזכרתי שהייתה לנו רק פגישה אחת עם היועצת המשפטית, ושאלת למה, וביקשת שנתקדם עם הנושא הזה.

אורנית רז: היועצת המשפטית ביקשה חוות דעת מהיועץ שלנו לגבי הדרכה ולגבי המושג אורגני.

אורנית רז: עד היום לא נתקיים שום דיון.

אורנית רז: ב-23 או 25 במאי היועץ המשפטי שלנו כתב מכתב, ועד היום הוא לא קיבל תשובה לגבי חוות הדעת שלו.

גלעד ארדן: חוות דעת של היועץ המשפטי שלכם?

גלעד ארדן: של שאול?

אורנית רז: כן.

גלעד ארדן: אני ראיתי חוות דעת שאין מניעה לקבוע חובה של הדרכה.

אורנית רז: היו שני דברים: האחד, החרגה של המושג "אורגני" וההדרכה היה בתיקון החוק.

אורנית רז: חוץ מזה היה לנו ויכוח גדול אם בעלי חיים לא בעלי חיים.

אורנית רז: המטרה הייתה שכל המסקנות של הוועדה יינתנו תוך 6 חודשים, כשהמטרה היא לצאת עם חוק אחד מאורגן: בעלי חיים, צמחי, וההחרגה של המושג אורגני מגיעה כחבילה אחת.

אורנית רז: הייתה הסכמה ברורה עם השר, ויש גם סיכום, והוא נמצא אצלכם.

אורנית רז: כיום עדיין לא קיבלנו טיוטה ראשונה אפילו של תקנות בעלי חיים; לא נעשה שום דיון שזומנו אליו עם היועצת המשפטית, מאז הישיבה איתך.

אורנית רז: נוצר מצב שאנחנו לא התקדמנו בכלל.

אורנית רז: היו הערות שנתנו בתקנות האלה וקיבלנו את התיקון ביום חמישי האחרון במייל.

אורנית רז: היו כמה הערות מינוריות, אבל בעצם מבחינתנו לא יצא כלום.

אורנית רז: אנחנו נותנים יד עם תקנות שמסדיר רק חלק מהתוצרת האורגנית, לא את כולה; הוא לא רק לא מסדיר כלום, הוא גורם לבלבול בציבור אצל הצרכנים.

אורנית רז: זה חוק חלול כרגע, אני לא מבינה למה אנחנו יושבים פה עד ששאר הדברים שהשר ציווה לא יוסדרו.

גלעד ארדן: מה אמרתי לגבי השימוש בביטוי האורגני?

גלעד ארדן: מאז הדיון הקודם על הביצים זה יותר ויותר מטריד אותי העניין הזה.

גלעד ארדן: גילינו באחד הדיונים הקודמים שהביצים הרגילות עולות 7 שקלים ל-12 ביצים, והאורגניות – 25 שקלים.

ניר ימין: אמרת בדיון הקודם שאתה מוצא היגיון בכך שאי-אפשר שמוצר שלו יש שני הסמלים וייחשב אורגני שטופל ויוצר, לפי החוק, ולידו יהיה מוצר שאין לו שני הסמלים, אבל כתוב עליו למשל "הגזר הכי טוב", והוא לא ייחשב עבריין, לפי החוק.

ניר ימין: אמרת שמכיוון שהשר שוקל את זה, אבל הוא לא הגיש תזכיר חוק או הצעת חוק ממשלתית - -

גלעד ארדן: למה צריך הצעת חוק?

גלעד ארדן: אם החוק מסמיך אותו להתקין תקנות אפשר לקבוע בהן שלא ישתמש במילה "אורגני" מי שלא עומד בכל התנאים שכאן.

גלעד ארדן: למה שזה יהיה בחקיקה ראשית?

ניר ימין: כי החוק צריך להגיד אם מותר להשתמש בביטוי "אורגני או לא".

ניר ימין: התקנות אמורות להסדיר את ההסדרה של התוצרת, את גוף האישור והבקרה - -

גלעד ארדן: הרי כל מטרת החוק היא להסדרת תוצרת אורגנית; כלומר החוק מסדיר למה תיחשב תוצרת אורגנית.

ניר ימין: שטופלה לפי החוק, אבל לא שאסור יהיה להשתמש בביטוי "אורגני" בכלל.

גלעד ארדן: אני לא מבין את זה.

גלעד ארדן: החוק מעגן מהי תוצרת אורגנית.

גלעד ארדן: מרגע שהוא מעגן מהי תוצרת אורגנית התקנות שמוצעות מכוחו יכולות לומר שמה שלא עומד בדרישות החוק והתקנות אי אפשר להשתמש בו בביטוי "אורגני" כי זה מטעה.

ניר ימין: אסור יהיה להשתמש בביטוי "אורגני", לפי החוק.

ניר ימין: כלומר, לביטוי אורגני יש משמעות, לפי החוק.

ניר ימין: זה לא הביטוי השגור.

אריאל כהאן: החוק רק אומר שאדם לא יציג את התוצרת שלו כתוצרת אורגנית, לפי חוק זה, אלא אם כן הוא קיבל את האישור לכך.

גלעד ארדן: אז כל החוק לא שווה כלום.

גלעד ארדן: סליחה שאני אומר לכם את זה.

גלעד ארדן: כל העניין הוא שככל שהעניין הבריאותי ילך ויתפוס מקום רחב יותר יהיו אנשים מסכנים שיעמדו בכל דרישות החוק, ויהיו במסגרת "המוח הישראלי ממציא לנו פטנטים" כאלה שיודעים להציג ב"כאילו" שזה אורגני, אבל זה לא עומד בדרישות החוק, והציבור יוטעה.

גלעד ארדן: למה אני צריך להסכים לתהליך כזה?

גלעד ארדן: זה עוד לפני שהגענו להדרכות ולתפזורת.

מיכל סגן-כהן: היום ישנם מספר דברים שנקראים אורגניים: סבון אורגני, נוזל רחצה אורגני, בד אורגני, ביצים אורגניות.

מיכל סגן-כהן: אנחנו הצענו לקבוע שמרגע שהותקנו תקנות לפי החוק, לא יכנה אדם "אורגני", מוצר שיש לגביו תקנות.

מיכל סגן-כהן: כלומר, אותו גזר שלך- -

גלעד ארדן: הבנתי.

גלעד ארדן: איפה זה כתוב?

אורנית רז: זה לא כתוב.

ניר ימין: אפשר תיקון לחוק.

מיכל סגן-כהן: לא, אי-אפשר בתקנות.

מיכל סגן-כהן: אני לא ליוויתי את החוק בהיווצרותו, אבל הבנתי שהיה גם דיון על הפקעת השימוש במונח "אורגני".

מיכל סגן-כהן: הכנס לא רצתה להפקיע את השימוש במילה "אורגני" ככלל.

מיכל סגן-כהן: אנחנו יכולים לתקן את החוק- -

גלעד ארדן: אני נורא מצטער; אני מבין את כל עניין חופש העיסוק – חופש, חופש וביצי חופש - אני לא מבין את הביטוי הזה "הפקעה".

גלעד ארדן: אנחנו לא מפקיעים ביטוי.

גלעד ארדן: הביטוי לא שייך לאף אחד.

גלעד ארדן: אין אדם שהוא הבעלים של הביטוי "אורגני".

גלעד ארדן: אם המדינה קובעת בחוק ובתקנות מה זה אומר "אורגני", בן אדם שמציג משהו שהוא מוכר כ"אורגני", והחוק בישראל אומר מה זה 'אורגני', מטעה.

גלעד ארדן: הוא מטעה בפרסום.

מיכל סגן-כהן: בדיוק כמו שניסיתי להבהיר.

מיכל סגן-כהן: למעשה, כל זמן שאין תקנות אי אפשר להגיד שזה לא אורגני, כי אולי זה אורגני, אבל לא לפי כללים שנקבעו בתקנות.

גלעד ארדן: אבל אני לא רוצה שההטעיה תהיה בחסות החוק.

מיכל סגן-כהן: היא לא תהיה.

מיכל סגן-כהן: לכן מרגע שיש תקנות לתוצרת מסוימת זאת תהיה עבירה להציב גזר שכתוב עליו "אורגני", ולידו גזר עם שני סמלים.

גלעד ארדן: אם מציגים רק גזר שכתוב עליו "אורגני", אבל הוא לא עבר את כל- -

קריאות: - - -

מיכל סגן-כהן: אסור לעשות את זה.

מיכל סגן-כהן: מדובר בתקנות.

אריאל כהאן: היא מדברת על תיקון החוק.

אורנית רז: אבל לא נעשה תיקון החוק.

מיכל סגן-כהן: אורנית, אני מאוד זהירה במילותיי.

מיכל סגן-כהן: חוות הדעת של עורך הדין ששלח את חוות הדעת אלינו על חופש העיסוק הגיעה במאי.

מיכל סגן-כהן: אני ציפיתי לה הרבה זמן, שלחתי לך תזכורות, וקיבלתי אותה במאי.

מיכל סגן-כהן: נועצתי עם חבריי הן במשרד המשפטים והן בדקתי את עצמי בלשכה המשפטית – אנחנו לא חשבנו שההדרכה צריכה להיכנס כחובה בחוק.

גלעד ארדן: עזבי רגע את ההדרכה.

מיכל סגן-כהן: רגע.

מיכל סגן-כהן: כל הסיפור של מסקנות למנכ"לית – הרי לא נלך פעם אחת על השימוש במילה אורגנית ולמחרת על העניין של ההדרכה, ויש לנו קושי מאוד גדול עם זה.

מיכל סגן-כהן: אנחנו נוציא עכשיו את עמדתנו לשר ולמנכ"לית וניערך לתיקון חוק בדבר אחד בלבד.

גלעד ארדן: אבל לא כתוב: "לא יציג אדם את התוצרת כתוצרת אורגנית"- -

אריאל כהאן: תיכנס להגדרה בחוק.

אריאל כהאן: אתה צריך לקרוא את סעיף 2 בשילוב סעיף ההגדרה.

גלעד ארדן: הוא הסביר לי את זה, אבל אם כך, תגידו לי עוד ביטויים- -

מרים פרוינד: "לא יסמנה כאורגנית".

גלעד ארדן: כלומר, אדם יכול להציג עצמו רופא, אבל זאת לא הטעיה כי הוא לא מציג עצמו רופא על-פי דרישות משרד הבריאות בישראל והחוקים הרלוונטיים.

גלעד ארדן: הוא רופא במשמעות הבינלאומית של "מרפא".

גלעד ארדן: הוא משתדל לרפא.

גלעד ארדן: זה שהוא לא עושה את זה בהתאם להגדרת משרד הבריאות בישראל – מי שהוסמך ועמד בבחינות, זאת אותה פרשנות כמו שלכם פה.

אריאל כהאן: תלוי כמובן מה כתוב בחוק.

אריאל כהאן: לגבי רופא יש ייחוד מקצוע.

גלעד ארדן: אז אני לא רואה מניעה שמכוח החוק שנועד לקבוע מניעת הצגה ומכירה של תוצרת חקלאית כתוצרת אורגנית, להבהיר בתקנות שעכשיו מונחות לפתחנו מכוחו של החוק.

גלעד ארדן: כי אחרת אני לא מעוניין לקדם תקנות כאלה ולעבוד שעות, ובסוף עד שלא תתקנו את החוק יכול אדם לעשות X ו-Y באותה חנות, ו-X הוא חוקי ו-Y הוא חוקי, רק ש-X עשה את כל המסלול שכתוב בתקנות.

גלעד ארדן: זה פשוט לא הגיוני, זאת תוצאה לא הגיונית.

גלעד ארדן: אני רוצה שזה שעשה את זה בלי עמידה והציג את זה כאורגני יעמוד לדין, כי הוא הטעה אנשים, והם שילמו 25 שקלים על ביצים שלא עמדו בדרישות.

גיא רילוב: אני חקלאי אורגני.

גיא רילוב: זה קורה יום יום.

גלעד ארדן: אני יודע, אז אני לא צריך לעבוד קשה בשביל שהמצב יישאר אותו דבר.

גלעד ארדן: אני יכול להשאיר אותו גם ככה, והוא יהיה אותו דבר.

אריאל כהאן: אני לא חושב שאפשר לשנות את הקונספט הזה של חוק בתקנות.

אריאל כהאן: להערכתי, זה טעון תיקון חקיקה.

אריאל כהאן: מה עוד, לפי מה שנאמר פה בחקיקה עצמה זה נדון, ובמודע הוחלט שזה כך יהיה.

גלעד ארדן: עכשיו אתה מוסיף משהו חדש – למה במודע הוחלט שכך יהיה?

מרים פרוינד: אנחנו מוכנים ללכת לשינוי הזה, אפילו הצענו נוסח להוסיף לשם שהוא לא ייחשב כתוצרת אורגנית ולא יסומן במילה "אורגני" כדי למנוע את זה.

גלעד ארדן: למה אתם חושבים שאם אני אוסיף את זה בתקנות- -

מרים פרוינד: אני לא יודעת, אני לא משפטנית.

מיכל סגן-כהן: כי עבירה לא קובעים בתקנות.

ניר ימין: כי זה משהו שדורש תיקון לחוק.

ניר ימין: התקנות נעשות מכוח הסעיף המסמיך, והסעיף המסמיך נוגע להסדרה של התוצרת האורגנית, לפי החוק.

גלעד ארדן: איפה הסעיף המסמיך?

ניר ימין: סעיף 15א.

ניר ימין: למשל, לגבי ייצורה ומכירתה של תוצרת אורגנית: קביעת הנוהל האורגני והסדרה של תוצרת אורגנית.

ניר ימין: אנחנו חוזרים להגדרה מהי תוצרת אורגנית, וזאת תוצרת שמסומנת בשני הסמלים לפי החוק – האחד של גוף אישור ובקרה, והאחר זה הסמל האחיד שמופיע בתוספת לחוק.

ניר ימין: אם אני מנסה להתחקות אחר ההיגיון שעומד מאחורי הצעת החוק והדיונים שהיו באישור שלו בוועדה ובכנסת לפני כן – ההיגיון אמר שיכול להיות שיהיו שני מוצרים שאחד מהם יהיה עם שני הסמלים, ואחד מהם בלי הסמלים, שלשניהם יהיה מותר להיקרא אורגני, אבל הצרכן יהיה מספיק נבון כדי לדעת שמה שהיה לפני הסמלים- -

גלעד ארדן: הצרכן לא יהיה מספיק נבון, אף אחד לא יהיה מספיק נבון.

גלעד ארדן: זה לא קשור.

גלעד ארדן: זה מטעה.

אריאל כהאן: זה תיקון חקיקה מאוד פשוט.

גיא רילוב: יש גם המון סמלים אחרים של חומרים שמגיעים מייבוא.

גיא רילוב: בהיותי חקלאי שמסתובב קצת בעולם אני מכיר את זה ויודע איך המונח "אורגני" בכל החוקים הרלוונטיים מופקע לצורך העניין הזה.

גיא רילוב: הוא מונח שאנשים מזהים אותו יחד עם הסמל, לא בנפרד.

גיא רילוב: קודם כול מכירים את המונח "אורגני".

קריאה: אנחנו מסכימים עם זה.

גלעד ארדן: אבל את אמרת קודם שבמודע לא הכנסתם את זה בחוק.

מרים פרוינד: לא שלא הכנסנו.

מרים פרוינד: אנחנו כן ניסינו להכניס את זה, ובסבב הקודם בוועדת הכלכלה כשהחוק היה, הייתה התנגדות לקטע הזה כי אמרו שהמושג "אורגני" לא מסמן תוצרת למה שאנחנו מתכוונים.

מרים פרוינד: יש קרקע אורגנית, יש המון קונוטציות אחרות למילה "אורגני".

גלעד ארדן: מי התנגד אז בוועדת הכלכלה?

מרים פרוינד: אני לא זוכרת, זה היה לפני כל-כך הרבה שנים.

מרים פרוינד: אנחנו מוכנים להכניס בתיקון של החוק "לא יסמנו במילה 'אורגני'".

אורנית רז: אז קודם תתקנו את זה, ואז אנחנו נבוא עם החוק כמו שצריך.

מרים פרוינד: "אנחנו נבוא עם החוק", אורנית.

גלעד ארדן: אורנית, אני חייב להגיד לך משהו, זה לא אתם באים עם החוק.

גלעד ארדן: עם כל הכבוד וההערכה, אתם ארגון, אתם לא המדינה.

גלעד ארדן: ברור שמטבע הדברים מכיוון שאתם עוסקים בזה אתם מרגישים אחראים לזה, אבל בפועל אין לכם שום אחריות, על-פי החוק.

גלעד ארדן: האחריות היחידה שקיימת היא של המדינה.

אורנית רז: אנחנו הארגון היציג, על-פי החוק, שחלה חובת התייעצות איתו.

גלעד ארדן: חובת התייעצות היא עדיין לא אחריות.

גיא רילוב: היום לא אנחנו אחראים.

גלעד ארדן: מה זאת אומרת?

גיא רילוב: מי שהקים את החקלאות האורגנית בישראל זה החקלאים האורגנים בישראל.

גיא רילוב: הם דאגו שהעסק הזה יקום ויהיה במדינת ישראל כדי שאנשים יאכלו כאן יותר בריא.

גלעד ארדן: תנסו לצאת מנקודת הנחה, אלא אם כן אתם יודעים על משהו אחר.

גלעד ארדן: לכן שאלתי במפורש כדי להבין למה במודע- -

אורנית רז: - - -

גלעד ארדן: אם אתם יודעים על אינטרס זר שנכנס כאן להגן על מישהו – זה משהו אחד.

גלעד ארדן: אם אין שום מידע כזה, וכולם פה נמצאים לשם אותה מטרה להסדיר את הנושא הזה, כך שלא יוטעו אנשים ומי שרוצה יוכל לצרוך תוצרת אורגנית ולא משהו שנחזה להיות אורגני.

גלעד ארדן: אם משרד החקלאות מצהיר לפרוטוקול שהוא מעוניין להביא תיקון חקיקה כזה, והוא תומך בזה; ואם גם היועץ המשפטי של הוועדה שבעניין הזה הוא נטרלי אומר שמכוח החוק אי-אפשר להשיג את מה שאני ואת רוצים כרגע, השאלה האם בהשארת המצב הקיים או בדחיית העניין הזה לעתיד, ואז להמשיך את התהליך רק אחרי שיעבור תיקון החקיקה – האם אתם מקדמים את מטרותיכם.

גלעד ארדן: כי כבר היום יש הטעיה.

גלעד ארדן: אתם בסך-הכול מאריכים את לוח הזמנים בעניין הזה, זה לא שאנחנו מרוויחים משהו מפה.

אורנית רז: כפי שפתחתי, ב-23 בספטמבר 2007 הייתה החלטה של השר לעשות תיקון חוק.

אורנית רז: זה מקובל עלינו, וההחלטה של השר התקבלה.

אורנית רז: תוך שישה חודשים זה אמור היה להתקיים.

מיכל סגן-כהן: אני אתן לכם את ההחלטה של השר, זה מול עיניי.

אורנית רז: אנחנו שלחנו את זה גם אליכם.

אורנית רז: ההחלטות האלה היו צריכות להיות תוך 6 חודשים.

אורנית רז: אנחנו מפחדים שתהיה סחבת.

גלעד ארדן: אני מציע שבמקום לחכות לשר, תנו לי נוסח שאתם מעוניינים בו מטעם העורך דין שלכם.

גלעד ארדן: אני אדבר אישית עם אנשי משרד החקלאות ועם השר.

גלעד ארדן: אני מכיר את השר הנוכחי, ואם הוא יגיד לי שהוא יתמוך, הוא יתמוך, וזה גם יעבור את ועדת השרים לחקיקה.

גלעד ארדן: כדי לא להיות תלויים במשרד המשפטים בכל תזכיר הצעת חוק ממשלתית אני אניח את החוק הזה מיד עם חזרת הכנסת מהפגרה.

גלעד ארדן: אין לכם סיבה לחשוב שאני לא אעשה את הדבר הזה.

גלעד ארדן: תוך כדי הדיון פה אני גם אנסה לדבר עם השר או לתקשר איתו במסרונים, ואם הוא יגיד לי שהוא יתמוך בתיקון הזה לא תהיה סיבה לעכב את הדיון בתקנות.

אורנית רז: אנחנו נותנים יד להסדרה חלקית של חלקית.

אורנית רז: עם איזו אמירה חדשה אנחנו יוצאים היום לציבור?

גלעד ארדן: קודם כול, אנחנו לא מחפשים כל יום אמירות חדשות.

אורנית רז: יש פה מצב שלא קורה הרבה שגם המגדלים, גם הקמעונאים וגם הצרכנים וגם הארגונים הירוקים – כולם בתמימות דעים שהחוק הזה צריך להיעשות כמו שצריך.

אורנית רז: אני מרגישה קצת טיפשית לדון על כל מיני סעיפים שיש בתקנות כשהחוק הזה עדיין לא לוקח בחשבון את בעלי החיים, הוא עדיין לא מרחיק את המילה "אורגני".

אורנית רז: ממאי עד עכשיו לא קיבלנו את התשובה על ההדרכה.

אורנית רז: אני לא מבינה מה אנחנו עושים פה ולמה אנחנו מבזבזים את זמננו.

בני שמולביץ': אחד הדברים החשובים הוא הידברות.

בני שמולביץ': לכל אורך הדרך מרגישים נתק.

בני שמולביץ': גם בישיבה הקודמת ביקשת שנשב ונדבר; גם השר אמר את זה, גם המנכ"לית אמרה את זה, וחוסר התקשורת והרצון לשתף אותנו לשבת סביב שולחן אחד עד שייצא עשן לבן, אני לא מבין למה זה התמוסס.

בני שמולביץ': אנחנו יושבים כאן על דברים שאני בטוח שאם היינו יושבים סביב שולחן אחד ולא קמים עד שלא מסדירים את זה, זה היה מזמן מוסדר כבר כי לכולם יש אותו אינטרס.

מרים פרוינד: להגיד שלא היינו בהידברויות או במשא ומתן זה קצת מוגזם, משום שלא הייתה טיוטה אחת של החוק שלא עברה לארגון להערות.

מרים פרוינד: מטבע הדברים לא כל ההערות התקבלו, אבל הרבה מאוד כן התקבלו.

מרים פרוינד: נשארו חילוקי דעות, אין מה לעשות.

בני שמולביץ': לא הייתה ישיבה, הייתה חלופת מכתבים.

מיכל סגן-כהן: היו ישיבות אצל מנהל השירותים להגנת הצומח, היו ישיבות אצלי.

גלעד ארדן: השאלה הייתה אם הייתה ישיבה איתם.

מיכל סגן-כהן: כן, כן.

בני שמולביץ': לא נכון, הייתה ישיבה אחת.

מיכל סגן-כהן: ודאי שכן, לא אחת ולא שתיים.

בני שמולביץ': לא נכון.

אורנית רז: לאחר שגלעד ביקש לכנס ישיבה לתיקון חוק לא התקיימה שום ישיבה לתיקון חוק.

מרים פרוינד: אורנית, אני רוצה לסיים את דבריי בעניין הנושא של בעלי חיים או צמחים.

מרים פרוינד: אנחנו עברנו את הוויכוח הזה, והוחלט בוועדה בכל זאת לחלק את זה לשניים.

מרים פרוינד: עובדה היא שבחוק עצמו כתוב שתקנות בעלי החיים הם בהפרש של שנה לעומת תקנות הצמחים.

מרים פרוינד: נראה לי שהניסיון הזה מעלה מחדש ויכוח שהסתיים פה בוועדה.

מרים פרוינד: אם אתם רואים, בחוק עצמו, ההפרש בין תקנות בעלי החיים לבין תקנות הצמחים הוא שנה.

מרים פרוינד: ההצעה הזאת נעשתה מכיוון שידענו שלא נספיק להגיע עם זה יחד.

גלעד ארדן: אני לא מדבר על הפער בין הצמחים לבין בעלי החיים.

גלעד ארדן: קצב עבודת הממשלה לא בעייתי רק בעניין הזה.

גלעד ארדן: התקנות עוברות, אחרי זה התייחסויות של משרדים אחרים – כל משרד תוקע את זה כמה שבא לו; לפעמים משרד המשפטים יכול לעכב משהו הרבה מאוד זמן עד שהפקידה מואילה בטובה לחוות את דעתה על התקנות שממתינות אצלה ועד אז אי-אפשר לקדם אותן.

גלעד ארדן: על כך הוועדה כבר הסכימה.

גלעד ארדן: אני שואל האם היו דיונים לגבי הדברים שהם במחלוקת בנוסחים שקיימים.

מרים פרוינד: הנושא היחיד שנשאר במחלוקת, לטעמנו, לפחות, הוא הנושא של הדרכה.

גלעד ארדן: יש גם עניין המכירה בתפזורת.

מרים פרוינד: על זה הסכמנו.

אורנית רז: את זה סידרנו.

מרים פרוינד: הסכמנו לבקשה שלהם- -

אורנית רז: למכירה בתפזורת.

גלעד ארדן: יכול להיות שהם יגידו פה את ההסכמה לשינוי, ואז נגיע לזה.

גלעד ארדן: עוד לא הגענו לסעיף עצמו.

אורנית רז: הנוסח האחרון הגיע אלינו עם התיקונים ביום רביעי או חמישי.

אורנית רז: יש עדיין חילוקי דעות, אבל אני עדיין לא יורדת לרזולוציה הזאת.

גלעד ארדן: הליך החקיקה הוא לא כזה שרק מה שמסכימים מחוץ לחדר של הוועדה מכנסים עליו ישיבה.

גלעד ארדן: יכול להיות שפה אני אשמע אתכם ואותם, אני אגיד מה עמדתי, ואם היא תהיה מקובלת עליהם, הם יכולים להסכים כאן, ואם לא הם יכולים למשוך את התקנות.

גלעד ארדן: ככה זה קורה.

גלעד ארדן: זה לא אומר שהוועדה לא תדון עד שלא יהיו הסכמות מחוץ לחדר שלה.

גלעד ארדן: בדיוק בשביל זה מלבנים כאן.

גלעד ארדן: בסוף, על-פי החוק הוועדה היא זאת שמצביעה על הנוסח.

גלעד ארדן: אני מנסה לקדם את הנושא וגם להסיר מחלוקות שקיימות, על-ידי הכרעות שיתקבלו כאן.

גלעד ארדן: אני רוצה שוב להבהיר: האם מבחינת

גלעד ארדן: כם שלוש המחלוקות העיקריות שבלעדיהם אתם מתנגדים לחלוטין לתקנות זה עניין האיסור להשתמש בביטוי "אורגני", שנית, עניין ההכשרה ועניין המכירה בתפזורת.

גלעד ארדן: אלה שלושת הדברים המרכזיים?

אורנית רז: כן.

גלעד ארדן: טוב.

גלעד ארדן: אז ננסה ללבן את שלושתם קודם כול.

גלעד ארדן: אם נצליח – מה טוב; אם לא, אני אצטרך להחליט אם אני בכלל רוצה לאשר את התקנות או לא.

גלעד ארדן: אבל ננסה לעשות את זה בצורה קונסטרוקטיבית, ולא "אם לא מקבלים לגמרי את עמדתנו, אין תקנות".

גלעד ארדן: אני אומר את זה לשני הצדדים, לא רק לאורנית אני אומר, אלא גם למשרד החקלאות.

יעקב כהן: אחרי שנוכחתי לדעת שאתה משלם ביוקר על הביצים האורגניות, לדעתי, אי-אפשר לעשות את ההפרדה בין הצומח לבין בעלי החיים משום שאנחנו עשויים להינזק.

גלעד ארדן: מה זאת אומרת?

גלעד ארדן: יעקב כהן: מההפרדה הזאת.

גלעד ארדן: כי אל תשכח שחלק מהמוצרים התעשייתיים האורגניים נעשים מביצים אורגניות.

גלעד ארדן: אנחנו לא רוצים שייווצר בלבול, ואנחנו נינזק מזה.

גלעד ארדן: בפעם שעברה העלינו את זה כנושא מרכזי, וחשבתי שלוועדה הזאת נבוא כבר עם הנושא של תקנות בעלי-חיים; ואנחנו בכלל לא התקדמנו בסוגיה הזאת.

גלעד ארדן: זה חבל מאוד.

גלעד ארדן: עד מתי צריך להגיש את תקנות בעלי החיים?

מרים פרוינד: עד מרס 2009.

מרים פרוינד: אנחנו עובדים על זה.

גלעד ארדן: אתם מודעים לכך שאם השר לא יבקש לדחות את החוק וגם לא נאשר תקנות, החוק ייכנס לתוקפו בעוד כחודש בלי תקנות?

גלעד ארדן: מה ההשלכות של זה, בעצם?

מיכל סגן-כהן: זה דבר לא ראוי.

גלעד ארדן: אבל מבחינה משפטית.

מרים פרוינד: יש הוראות עונשיות ממש.

מיכל סגן-כהן: אבל הוא לא יכנה אותן.

ניר ימין: אף אחד לא יוכל להיות אחראי- -

מיכל סגן-כהן: הוא לא יכנה את זה תוצרת אורגנית, לא יסמן אותה בסמלם, ומה שקיים היום ימשיך להיות.

מיכל סגן-כהן: הוא שהיה הוא שיהיה.

אורנית רז: זה מה שיקרה בכל מקרה.

מיכל סגן-כהן: זה לא יקרה בכל מקרה, כי משרד החקלאות עשה את המיטב ונועץ עם הארגונים ועם כולם כדי להביא תקנות נכונות וראויות, הטריד את משרד המשפטים פעמיים-שלושה כדי כל פעם להוסיף תוספת נוספת כדי שכל פעם יהיו דרישות נוספות.

מיכל סגן-כהן: יש דברים שהם פשוט מאוד מקוממים.

מיכל סגן-כהן: אני חייבת לדבר על נושא ההדרכה.

מיכל סגן-כהן: ראשית, סיכום הדיון אצל השר הוא לא מה שצוטט בו.

מיכל סגן-כהן: סיכום הדיון הוא אחר, ואני יכולה לתת לוועדה סיכום דיון.

מיכל סגן-כהן: ידעתי שזה יגיע לזה והכנתי לי תיק מוכן ומסודר לכל טענה שתבוא, כי אני רגילה לשמוע אותן כל יום.

מיכל סגן-כהן: הבקשה לחובת הדרכה שהגיעה אלינו ב-13 במאי על-ידי עורך הדין שמייצג את הארגון לחקלאות ביולוגית-אורגנית אמר שהם מבקשים הדרכה בסיסית לעוסקים חדשים, הדרכה קלה.

מיכל סגן-כהן: אמרתי, הדרכה קלה – המודרך יושב שהוא בן לבן של מגדלים אורגנים והוא מסמס.

מיכל סגן-כהן: איך אתה יודע שהוא קלט?

מיכל סגן-כהן: מה נותנת לך ההדרכה אם אתה לא יודע שמה שהדרכת אכן נקלט.

מיכל סגן-כהן: אז הוא אמר שאולי יעשו בחינה; אמרתי, בסדר- -

אורנית רז: - - -

מיכל סגן-כהן: סליחה לא הפרעתי לך בדברייך.

מיכל סגן-כהן: - - אז אולי מישהו ייכשל, ואז צריך לעשות ערר על הבחינה – צריך מוסד שלם.

מיכל סגן-כהן: זה רישוי מקצועות.

מיכל סגן-כהן: אם אתם רוצים לקבוע שיכול לגדל תוצרת אורגנית רק מי שסיים את הפקולטה לחקלאות ועשה לימודי איכות הסביבה – בסדר, אין שום בעיה.

מיכל סגן-כהן: אבל אז אתם מסדירים עיסוק; פה הסדרתם תוצרת, לא עיסוק.

מיכל סגן-כהן: לא נכון יהיה לעשות כי ההדרכה הזאת לא באה לשרת את מטרת החוק.

מיכל סגן-כהן: אז פתאום זה קופץ לקורס של 40 שעות, ויעשו אולי מבחן.

מיכל סגן-כהן: באיזשהו מקום להטיל את הנטל הזה על חקלאים קשי יום שצריכים להתפרנס ולגדל, ולא לשבת בהשתלמויות, ולשלם את מיטב כספם על ההשתלמויות האלה – לא נראה לנו נכון וצריך.

מיכל סגן-כהן: העמדה של משרד המשפטים, ככל שאני מבינה, מקבילה לעמדה שלנו.

מיכל סגן-כהן: אין צורך להגביל את חופש העיסוק למגדלים אורגניים, נכון?

גלעד ארדן: את יכולה לכתוב לו את כל הטקסט.

מיכל סגן-כהן: אני שואלת, אני לא רוצה לכפות את דבריי.

אריאל כהאן: אנחנו מבינים ממשרד החקלאות- -

גלעד ארדן: מה זה, אתם מבינים ממשרד החקלאות?

גלעד ארדן: אין לכם דעה משלכם?

אריאל כהאן: לא, אני מדבר על נתונים עובדתיים.

אריאל כהאן: תמיד אפשר להסדיר עיסוק ולקבוע הדרכות בחוק.

אריאל כהאן: השאלה האם יש צורך ואם זה מצדיק את הנטל.

אריאל כהאן: זה בא עם כסף, לפעמים זה בא עם מבחנים ועם ועדות ערר ובית משפט מנהלי, ואז אתה שואל האם יש צורך.

אריאל כהאן: פה אנחנו מקבלים אינפורמציה ממשרד החקלאות, ואני מבין שזה לא מקובל בשום מקום בעולם ברמת החקלאי.

אריאל כהאן: יתקן אותי מישהו אם אני טועה, אבל זה מה שאנחנו מבינים – שיש הסדרה בעולם לגבי גופי בקרה או רגולטורים.

אריאל כהאן: אבל אנחנו לא דורשים מהחקלאים לעבור השתלמות שיש בסופה בחינה ומטילה עליו נטלים; אנחנו כן דורשים ממנו לעמוד בכללים, אבל זה משהו אחר לגמרי.

אריאל כהאן: גם בחוק הזה אנחנו דורשים ממנו לעמוד בכללים.

אריאל כהאן: אם אין צורך, אין צורך.

גלעד ארדן: אורנית, האם נכון שחובת ההדרכה לא קיימת במקומות אחרים בעולם?

אורנית רז: יש הרבה דברים שלא קיימים בעולם.

אורנית רז: גם איכות התוצרת שלנו לא קיימת בעולם- -

מרים פרוינד: - - -

אורנית רז: חובת ההדרכה זה דבר חדש.

אורנית רז: זה משהו יוצא דופן, אבל הוא בא לתמוך באיכות של התוצרת ולא להפך.

גלעד ארדן: אבל למה אנחנו צריכים להיות שונים מהעולם?

אורנית רז: הנושא הזה פורט שם.

גלעד ארדן: אני קורא את המכתב של שאול פלס.

אורנית רז: כדאי שגם החקלאים ידברו בעצמם.

אורנית רז: אני לא חקלאית- -

גלעד ארדן: כל החקלאים של ישראל מיוצגים עכשיו בוועדה?

גלעד ארדן: נניח שאני חקלאי שרוצה לגדל בעתיד תוצרת אורגנית, ואני סבור שלא צריך חובת הדרכה – ברור שמי שהיום כבר עומד בזה יש לו עניין שתהיה לו פחות תחרות.

גלעד ארדן: אם אין בעולם החובה הזאת למה בישראל צריכה להיות חובה שאין בעולם?

אורנית רז: גיא יושב בהנהלה העולמית של הארגון האורגני, והוא אולי יענה על השאלה הזאת.

גיא רילוב: אחת הבעיות הגדולות שלנו בעולם שתחריף עם השנים, במיוחד בגלל הנושא של food-miles וכל הדברים שקשורים באנרגיה והובלת תוצרת, אנחנו חייבים ליצור הרמת מדרגה שלנו בישראל, במיוחד משום שאנחנו מדברים על ייצוא.

גלעד ארדן: אז גוף פיקוח ובקרה ישאל את כל השאלות הללו.

גיא רילוב: הדבר שהכי מרשים צרכנים בעולם זה העובדה שאצלנו בארגון לחקלאות אורגנית אנשים נדרשים לעבור קורס לפני ההסמכה שלהם, או שכחלק מתהליך ההסמכה.

גיא רילוב: בכל זאת, החקלאות האורגנית היא שונה; אנשים שנכנסים לנושא האורגני לא יכולים להיכנס לעניין הזה מהיום למחר.

גיא רילוב: זה לא manual סטנדרטי, זה משהו שונה.

לאה ורון: אבל זה בשונה מהעולם.

גיא רילוב: אין כאן גם עניין של כסף, זה בסך-הכול שבוע.

לאה ורון: זה בשונה מהעולם.

גיא רילוב: כן.

לאה ורון: תהיה לזה ייחודיות ישראלית.

גיא רילוב: כן.

גיא רילוב: חשוב שחקלאי שנכנס לתחום הזה- -

לאה ורון: זה חשוב, אבל צריך לעשות את זה וולונטרי.

פנינה אורן שנידור: זה וולונטרי, זה בדיוק מה שאנחנו מאמינים.

קובי אדרי: אני מנכ"ל חברת "אדמה".

קובי אדרי: חברת אדמה מתעסקת גם בייבוא וגם בפיתוח של מוצרים אורגניים.

קובי אדרי: הייתי רוצה להעלות את הדיון מעל הנושא של הצמחים או של בעלי החיים כי יש פה חוסר- -

גלעד ארדן: לא הבנו את הטענה הקודמת של בעלי החיים והביצים.

גלעד ארדן: אחר-כך נחזור לזה.

קובי אדרי: יש בעיה בהגדרת המושג "אורגני", כי אנחנו כיצרנים, מפתחים ומשווקים, מתעסקים בכל קשת המוצרים האורגניים כאלטרנטיבה לתחום המזון הקונבנציונלי.

קובי אדרי: לכן כאשר מתחילים לפלח ל"צמחיים", "בעלי חיים" וכדומה, מייצרים בעיה.

קובי אדרי: החוק עם התקנות שלו צריך לעלות מעל התחומים הקונקרטיים האלה, ולהביא את זה למיצוב כללי שאומר שהחוק האורגני קובע מהו התקן האורגני, ומשרד החקלאות מסדיר את זה באמצעות גופי הפיקוח.

קובי אדרי: הם אלה שמגדירים מהו מוצר אורגני, ואז לא נכנסים לשאלות מה זה בעלי חיים ומה זה צמחים.

קובי אדרי: שאלות כאלה יוצרות בעיה כי מגוון המוצרים הוא אין-סופי.

קובי אדרי: תגידו לי מוצר שאפשר לייצר אותו כאורגני, ואנחנו מקימים אותו תוך פרק זמן.

קובי אדרי: אז שוב אנחנו צריכים להגדיר קונקרטית את אותו מוצר ספציפי.

קובי אדרי: זה לא נגמר.

קובי אדרי: חוק של מדינה צריך להתעלות מעל הפרטים שהמוצרים האורגניים כוללים בתוכם.

קובי אדרי: אם אנחנו מגדירים חוק ותקנות לחוק, ואומרים שמשרד החקלאות וגופי הפיקוח אומרים שמי שיפעל לפי התנאים יוכל לקבל אותו סמל שמסמל את המושג האורגני של המוצר – בזה נגמר הסיפור.

קובי אדרי: אז זה עניין של בעלי חיים, ולא מעניין אם זה חיטה או עופות.

קובי אדרי: אני משווק עופות אורגניים, וכשהתקנות האלה יעברו העופות האורגניים לא אורגניים, אלא במשמעות וירטואלית.

קובי אדרי: אף אחד לא ידע אם זה לא יעבור.

קובי אדרי: אפילו שר החקלאות שלום שמחון היה מודע לבעיה שיהיו קטגוריות שיצאו מהכיסוי של החוק.

גלעד ארדן: מה זאת אומרת, הוא מודע לבעיה.

גלעד ארדן: מה הבעיה?

קובי אדרי: אם מגדירים רק את הצמחי כאורגני מה זה אומר לגבי עופות, הם אורגניים או לא?

קובי אדרי: אנחנו מגדלים עופות אורגניים - - -

גלעד ארדן: זה מה שאתה הסברת לי לגבי ביצים?

קובי אדרי: כן.

גלעד ארדן: כלומר, אם נאשר את התקנות של הצמחים- -

ניר ימין: עדיין לגבי החי זה יישאר אותו דבר.

גלעד ארדן: לא, אתה פוגע בו כי עכשיו זה ייקח למעלה מחצי שנה מעד שייקבע לגבי החי, ובכל התקופה הזאת אנשים יגידו שיש מוצרים שמסומנים כאורגניים, ויש ביצים שכותבים לנו עליהן שהן אורגניות, אבל אין עליהן הסימון.

גלעד ארדן: לזה התכוונת קודם בעניין הביצים?

יעקב כהן: רציתי להוסיף לזה, כי הרי יש גם חלב אורגני, גם עופות אורגניים, לא רק ביצים.

קובי אדרי: הרעיון הוא להבין שאנחנו מביאים אלטרנטיבה לתחום המזון הקונבנציונלי במדינת ישראל.

קובי אדרי: האלטרנטיבה במשמעות שזה אין-סופי.

קובי אדרי: אין פריט – אלא אם זאת תעשייה כימית שמערבבת כימיקלים, שאין לנו תשובה עליה.

קובי אדרי: לכן נראה לי לא נכון לערבב צמחי ובעלי חיים וקטגוריות אחרות שאולי ייפלו בין לבין – לא נגמור עם זה לעולם.

קריאה: כל הראייה האורגנית היא ראייה הוליסטית.

מרים פרוינד: לאירופה לקח 8 שנים בין החקיקה שלהם בעניין הצמחי לבין בעלי-החיים.

קובי אדרי: מי צריך להתעסק עם זה בכלל?

קובי אדרי: משרד החקלאות צריך לקבוע את התקנות ואת ההגדרות לתקן האורגני.

גלעד ארדן: אבל אתה רוצה שהתקנות ייצאו כולן יחד לגבי כל סוגי - - -

קריאות: - - -

גלעד ארדן: רק עכשיו נזכרתם בזה?

גלעד ארדן: איפה הייתם?

קריאות: - - -

קובי אדרי: אנחנו מדברים על זה כל הזמן.

גלעד ארדן: אבל למה בחוק נקבעו פערים בלוח הזמנים?

אורנית רז: זה היה סיכום השר- -

גלעד ארדן: מה סיכום השר?

גלעד ארדן: זה בחוק, מה הקשר?

אורנית רז: סיכום השר על תיקון חוק.

אורנית רז: באותה ישיבה דיברנו גם על ההפרדה- -

מרים פרוינד: אורנית, היינו בישיבה אחרת כולנו.

מרים פרוינד: שם נקבע שהשר תמך בהפרדה.

אורנית רז: שם הסכמנו להפריד, והמטרה היא שבסופו של דבר זה יגיע כחטיבה אחת.

מרים פרוינד: לא נכון.

אורנית רז: בטח.

אורנית רז: יש פה עוד אנשים.

פנינה אורן שנידור: תסתכלי בחוק; כתוב לך ספטמבר 2009.

מיכל סגן-כהן: היושב ראש, זה סיכום השר.

גיא רילוב: כל הראיה האורגנית היא ראיה כוללת, הוליסטית.

גלעד ארדן: זה תיקונים לחוק הקיים.

מיכל סגן-כהן: צוות לתיקונים.

גלעד ארדן: "יכין תקנות ותיקונים לחוק הקיים".

מיכל סגן-כהן: הצוות יתכנס ויגבש חוות דעת לעניין חופש העיסוק.

מיכל סגן-כהן: מלכתחילה הסכמתי שברגע שהדבר הוסדר בתקנות אי-אפשר יהיה לכנות את אותו דבר במילה "אורגני".

מיכל סגן-כהן: אנחנו בעצם לא יכולים להפקיע כליל את המילה "אורגני" מכיוון שיש בשוק גם סבונים אורגניים, כותנה אורגנית ועוד מוצרים שמכנים אותם אורגניים.

גלעד ארדן: אבל בכל מה שקשור לדברים שתקנות הסדירו, צריך להיקבע איסור מפורש בחוק להשתמש במילה "אורגני".

מיכל סגן-כהן: יפה.

מיכל סגן-כהן: את התיקון הזה אני רוצה להריץ מיד.

גלעד ארדן: אבל לא הבאתם אותו עדיין, והמסמך של השר הוא כמעט מלפני שנה.

מיכל סגן-כהן: חוות הדעת של הארגון הגיעה במאי- -

גלעד ארדן: אבל מה זה קשור, אנחנו תלויים בארגון שמגיש לנו חוות דעת משפטיות?

מיכל סגן-כהן: לא, ניסינו לבדוק אם העמדה שלהם יכולה להתקבל לגבי הגבלת חופש העיסוק.

מיכל סגן-כהן: העמדה שלנו לא יכולה להתקבל; אין לי הטעם ואין לי הצורך.

מיכל סגן-כהן: מעבר לזה, נניח שמחר חקלאי יעבור קורס אורגני – הרי מי שבסופו של דבר יאשר את התוצרת שלו זה גוף בקרה.

מיכל סגן-כהן: גוף בקרה צריך להיות בטוח שהחקלאי האורגני מייצר לפי מה שצריך, לפי התקנות.

גלעד ארדן: לפני שאת ממשיכה.

גלעד ארדן: אפשר להבין מהסיכום, כמו שאורנית אומרת שזה יוגש ביחד כי כתוב: "צוות יכין מסמך תוצרת בעלי חיים אורגנית תוך חצי שנה; מסמך תקנות תוצרת צמחית אורגנית יובא לאישור – וכולם ייכנסו בעוד חצי שנה".

מיכל סגן-כהן: ייכנסו לתוקף חצי שנה מהתאריך הזה.

מיכל סגן-כהן: מה שקורה לנו, חדשות לבקרים אנחנו מקבלים טענות - - -

מרים פרוינד: עוד מילה אחת בשביל לתת פרופורציות בעניין התוצרת הצמחית לעומת התוצרת מן החי.

מרים פרוינד: גם היום במצב הכי מופרז זה כ-80% לעומת 20%, ולדעתי, הפרזתי לטובת התוצרת מן החי.

מרים פרוינד: רוב התוצרת המיוצרת היא תוצרת צמחית.

גיא רילוב: עוגיות אורגניות שמיוצרות מחיטה ומביצים – מה יהיה?

גיא רילוב: החיטה היא מוצר צמחי שיהיה מאושר כאורגני, והביצים שנמצאות בעוגייה – לא.

גיא רילוב: אם העסק הזה יעבוד ביחד העוגייה הזאת תוכל להיות אורגנית.

גיא רילוב: אם לא, אז לא.

גיא רילוב: התוצרת המעובדת רק עולה עכשיו, דרך-אגב.

מיכל סגן-כהן: עוד דבר אני מעוניינת להביא לידיעת יושב ראש הוועדה.

מיכל סגן-כהן: לא יהיה קל לעשות את התקנות לעניין תוצרת מן החי משום שאם עד עכשיו בתקנות מן הצומח ניתן היה להיעזר בסטנדרט חיצוני, אמריקני או אירופי, בתוצרת מן החי לא נוכל להתאים את עצמנו לסטנדרט הזר, ונבנה סטנדרט ייחודי לישראל.

ניר ימין: למה לא יסדירו בשום מקום בעולם?

מיכל סגן-כהן: הסדירו, אבל אנחנו לא יכולים לעמוד בזה.

מרים פרוינד: למשל, הסטנדרטים העולמיים מחייבים לפחות 80% רעייה בחוץ.

מרים פרוינד: פרות חולבות בארץ מקבלות את כל המזון שלהם מוגש, ואין בכלל רעייה בחוץ.

לאה ורון: אבל איך אנחנו עונים למה שהעלה גיא בעניין מוצר שהוא גם מן החי וגם מן הצומח?

מרים פרוינד: יש איזושהי תקופת המתנה שהמוצר הזה נופל בין הכיסאות, אין מה לעשות.

מרים פרוינד: באירופה זה לקח להם 8 שנים.

קריאות: - - -

קריאה: באירופה דגים אורגניים נכנסים רק עכשיו.

קריאה: כולם עושים את זה בשלבים.

קריאה: הוועדה כבר החליטה ושינתה את החוק בהתאם.

גלעד ארדן: אורנית, גם שם זה היה בשלבים.

אורנית רז: בארצות-הברית הם ישבו על התקנות במשך 10 שנים עד שהם הוציאו הכול, אז מה?

גלעד ארדן: אני מבין מה את אומרת; הכי טוב היה שהכול היה בא יחד, והכול מוסדר.

גלעד ארדן: אני רק לא מבין כי האינטרס שלכם צריך להיות גם אם יש התקדמות צעד אחר צעד, היא עדיין התקדמות.

גלעד ארדן: אם המצב נשאר כמו שהוא עכשיו, ואני יכול לקבוע את זה בעוד דקה, אני פשוט מפזר את הדיון, אבל יש לי אחריות גם על מה שקורה במדינה.

גלעד ארדן: היום יש הטעיה משמעותית של הצרכנים.

גלעד ארדן: לדעתי, חבל, אני לא מבין אתכם.

גלעד ארדן: סלחי לי, זה נראה כאילו יותר חשוב לכם להגן על מי שמגדל היום מאשר על הציבור הרחב.

קריאה: ממש לא.

גלעד ארדן: אבל היה עדיף מבחינת

גלעד ארדן: כם להתחיל להתקדם.

גלעד ארדן: אני אומר לכם שאני מקדם חוק.

גלעד ארדן: אני אצא החוצה לנהל שיחה עם השר כדי לקבל ממנו התחייבות לתמוך בחוק הזה.

גלעד ארדן: אבל אתם אומרים שעדיף שבינתיים לא יהיה שום דבר אם לא יהיה בדיוק כפי שאנחנו רוצים.

אורנית רז: הוא תמך בחוק הזה, ולא קורה כלום.

גלעד ארדן: מה זאת אומרת "לא קורה כלום"?

גלעד ארדן: הנה, הוגשו תקנות.

גלעד ארדן: מה זה "לא קורה כלום"?

לאה ורון: את כרגע שמעת מיושב ראש הוועדה שאם תציעו לו נוסח הוא יוליך את זה מיד בתום הפגרה.

לאה ורון: אז הדברים שלו לא מקובלים עליכם?

קריאה: הדברים מאוד מקובלים.

אורנית רז: מקובל.

לאה ורון: אז למה אתם לא מקבלים את זה ולא אומרים, בואו נתקדם בתקנות?

גיא רילוב: בגלל הבעייתיות שאנחנו מציגים שאורגני זה לא רק צמחי.

גלעד ארדן: קודם כול, זאת פעם ראשונה שאתם מעלים את זה בפניי.

גלעד ארדן: אני דיברתי לפני הדיון עם נציגים מטעמכם, וקראתי גם מה ששלחתם.

גלעד ארדן: אין שום טענה עד רגע זה – לא כתובה ולא בעל-פה – זאת הפעם הראשונה שזה עולה עכשיו – ואורנית מהנהנת כי היא יודעת שזה נכון – שיש לכם התנגדות בגלל הפער בכניסה לתוקף של התקנות.

גלעד ארדן: זה מעולם לא נאמר לי.

אורנית רז: זה הסעיף שכתוב על בעלי החיים.

אורנית רז: זה אותו דבר, פשוט זה לא פורט שם.

אורנית רז: זה כתוב במכתב על ההתייחסות הזאת לבעלי חיים, היו על זה דיונים רבים.

גלעד ארדן: אבל אפילו בתחילת הדיון שאלתי אתכם מה הדברים שבלי הסדרתם אין שינוי, אמרתם לי- -

גיא רילוב: היו ברשימה שלושה דברים.

מרים פרוינד: אבל הוויכוח הזה כבר הוכרע.

גלעד ארדן: "מכירה בתפזורת, חובת הדרכה, איסור שימוש במונח 'אורגני'".

אורנית רז: במכתב ששלחתי למנכ"לית משרד החקלאות זה כתוב.

גלעד ארדן: טוב, אין בעיה.

גלעד ארדן: אתם רוצים שעד שלא יהיו תקנות בעלי חיים לא יהיה בכלל שום שינוי במצב?

גלעד ארדן: מאה אחוז- -

מרים פרוינד: תתקנו את החוק- - -

גלעד ארדן: - - אני מבקש שהשר יטפל בנושא.

גלעד ארדן: זה הדבר הכי מגוחך בעולם.

גלעד ארדן: אני אמרתי טרום הדיון שאני לא אהיה גדעון עזרא, אני לא אלך לקדם נושא למען הירוקים, ובסוף כל הירוקים תוקפים אותך.

גלעד ארדן: עם כל הכבוד, יש שר בעניין הזה, והשר יגמור את כל עבודת המטה מול הגוף שהוא צריך להתייעץ איתו.

גלעד ארדן: אני מבין שאני גם יכול לעשות את זה ולכפות את זה עליהם, אבל לא נראה לי שאני רוצה לעשות את זה.

גלעד ארדן: צר לי.

מרים פרוינד: הוויכוח הזה היה לפני שנה על השינוי - -

גלעד ארדן: אני רק אומר לכם כדי שלא תחשבו שאני מגן עליכם בזה באיזשהו מקום.

גלעד ארדן: זאת אומרת, אם ישאלו אותי אני חושב שיש לכם אחריות באותה מידה כמעט כמו להם.

גלעד ארדן: כי יש אפשרות לקדם את זה- -

גיא רילוב: - - - עושים את זה יום יום, אנחנו רק רוצים שזה יפעל.

גיא רילוב: אבל הדבר הכי חשוב הוא- -

גלעד ארדן: בסדר.

גלעד ארדן: כל אחד מגן על החקלאים שלו, רק על הציבור אף אחד לא מגן.

גיא רילוב: - - זה נושא ההחרגה.

גיא רילוב: אם אתה תוכל לקדם את נושא ההחרגה כדי שזה יהיה התיקון בחוק- -

גלעד ארדן: אני לא צריך אותם לתיקון בחוק, אתה לא מקשיב?

גלעד ארדן: אני יכול לצאת החוצה, לקבל אישור משר החקלאות שהמשרד שלו יתמוך.

מיכל סגן-כהן: אנחנו נגיש את זה מיד.

גלעד ארדן: אבל יש עוד.

גלעד ארדן: יכול להיות שר חקלאות שיבואו אליו חקלאים שיגידו לו שזה יפגע בהם, ופתאום הוא יגיד שהוא לא מוכן.

גלעד ארדן: אם אני אשמע ממנו שהוא יתמוך בזה, אני מאמין לשר הזה.

גלעד ארדן: אני רוצה לדעת שאם אני מקדם חוק, וגם יש לו 99.9% סיכויים לעבור, זה אם השר יגיד שהוא תומך בתיקון הזה לחוק.

גלעד ארדן: אז תהיה לנו התקדמות ניכרת.

גלעד ארדן: אז אני אגיש פטור מחובת הנחה, אני אגיד שיש כבר תקנות בתוקף, ונוכל מיד לאחר הפגרה תוך חודש וחצי-חודשיים להוסיף את התיקון הזה לחוק.

מיכל סגן-כהן: כשמדובר על החרגה של אותה תוצרת שיש לה תקנות.

גלעד ארדן: כן.

גלעד ארדן: אני עושה הפסקה של 20 דקות בדיון.

גלעד ארדן: תתייעצו, תחשבו.

גלעד ארדן: ב-14:15 נתכנס פה שוב.

גלעד ארדן: תרצו – נמשיך בתקנות, ואם לא – אני אקבל החלטה.

גלעד ארדן: לא בטוח שההחלטה תהיה אחרת, אבל אני אקבל החלטה.

גלעד ארדן: (הישיבה הופסקה בשעה 13:50.

גלעד ארדן: ) (אחרי כן חפציבה צנעני) (הישיבה חודשה בשעה 14:18.

גלעד ארדן: )

גלעד ארדן: אני מחדש את ישיבת הוועדה בעניין התקנות.

גלעד ארדן: קודם כל, אני רוצה להגיד ששוחחתי אישית עם השר בהפוגה הזאת, והוא התחייב לי חד-משמעית ובאופן בלתי חוזר ובלתי מותנה שהוא תומך בתיקון חקיקה שיקבע שפרט לדרכים שייקבעו כאן בתקנות יהיה איסור מוחלט עם קנס גדול בצדו או כל מה שיקבע המחוקק לכנות תוצרת שנמכרת ומוסדרת על-פי החוק או התקנות כתוצרת אורגנית.

גלעד ארדן: לכן, אורנית רז, זה לא יהיה החסם, כיון שאני אשמח לקבל מכם נוסח.

גלעד ארדן: אני גם יכול להכין לבד, ובסופו של דבר כמובן אכין לבד, אבל אם אתם רוצים להגיש לי נוסח בעניין הזה שהוא יהיה הפלטפורמה להצעת החוק, ואני חושב שזה הדבר הכי חשוב - - -

גיא רילוב: עשינו דבר ענק היום.

גלעד ארדן: זה הדבר הכי חשוב, כי, בסופו של דבר, כל הדברים האחרים הם פחות דרישות או יותר דרישות.

גלעד ארדן: מהות כל העניין הזה היא שאדם לא ימכור תוצרת שמכונה "אורגנית" כאשר היא לא עומדת בכל הדרישות שהסדרנו.

גלעד ארדן: לדעתי, זהו הדבר המרכזי ביותר.

גלעד ארדן: אם יש על כך תמיכה חד-משמעית גורפת של השר - ושוב אני אומר זאת לפרוטוקול - אני חושב שאני יכול להניח זאת מייד, עוד לפני תום הפגרה, וזה יונח שבוע או שבועיים לאחר החזרה מהפגרה.

גלעד ארדן: אני אבקש פטור מחובת הנחה.

גלעד ארדן: אני מעריך שאפשר לאר את התקנות עם דחיית כניסתן לתוקף, נכון?

ניר ימין: כן.

מרים פרוינד: גם כך יש עוד שלושה חודשים.

גלעד ארדן: אם אנו מדברים על כך שהכנסת חוזרת בנובמבר, אכניס את התקנות לתוקף ממרץ.

גלעד ארדן: אני מעריך שעד מרץ אצליח להשלים תיקון חקיקה בעניין האיסור להשתמש בכינוי "אורגני", ואז ייכנסו לתוקף ביחד גם החוק וגם התקנות.

גלעד ארדן: לגבי שני הנושאים האחרים, השר ביקש מאד לנסות כן לסיים את התקנות, ואני מבין אותו.

גלעד ארדן: אני מקווה, שניתן יהיה להגיע פה לאיזה שהן פשרות בשני הנושאים האחרים שבעיקר היו שנויים במחלוקת.

גלעד ארדן: האם היו לכם איזה שהן התקדמויות בהפסקה?

מרים פרוינד: אני חושבת שכן.

אורנית רז: אני חושבת שיש לנו התקדמויות לגבי מכירה בתפזורת ומכירה באריזות שזה מה שמעניין אותנו.

אורנית רז: לגבי ההדרכה, לא הגענו להסכמה.

גלעד ארדן: מה לגבי התפזורת?

גלעד ארדן: על אלו תקנות מדובר?

דוברת: הסדרת הייצור.

גלעד ארדן: האם זה בתקנות להסדרת תוצרת אורגנית (תוצרת אורגנית - ייצורה ומכירתה)?

אורנית רז: כן.

אורנית רז: בגלל שהתפיסה האורגנית היא לא רק כן לרסס או לא והיא מגיעה מתוך תפיסת מחוייבות לאיכות סביבה- - -

גלעד ארדן: אתם מתנגדים לזה שיהיה איסור גורף על מכירה בתפזורת.

גלעד ארדן: פה כתוב: "אלא אם כן היא ארוזה מראש".

פנינה אורן-שנידור: אבל, יש את סעיף 39(ב).

דובר: הם הגיעו להסכמות שם.

גלעד ארדן: התנאים שנקבעו: "(1) התוצרת יוצרה ונמכרת במשקו של העוסק ומשק העוסק איננו משק מעורב; (2) כל פריט מפריטי התוצרת מסומן בסמלים...".

גלעד ארדן: אלה אינם תנאים מצטברים.

אורנית רז: יש את הסעיף השלישי.

גלעד ארדן: תקנה 39(ב)(3) זה "עדן טבע מרקט", והיא תמנע מ"שופרסל" או כל גוף אחר שמוכר עוד דברים למכור זאת בתפזורת.

אורנית רז: יתירה מכך, כתוב פה, "39(ב)(3) התוצרת משוּוקת במקום שאין משווקים בו דבר פרט לתוצרת אורגנית".

אורנית רז: כל החנויות הייעודיות שלנו מוכרות גם דברים כמו אורז מלא שהוא בעצם לא אורגני.

גלעד ארדן: הבנתי.

גלעד ארדן: זה ימנע מהם למכור בתפזורת.

דוברת: הגענו לאיזו שהיא הסכמה.

קובי אדרי: הגענו להסכמה.

מרים פרוינד: ייכתב: "במקום המכירה אין תוצרת בתפזורת שאיננה אורגנית".

אורנית רז: טרייה.

גיא רילוב: בוא ונצייר לך את זה.

גלעד ארדן: אל תצייר.

גלעד ארדן: אולי אבין גם בלי ציור.

גלעד ארדן: באיזה סעיף השינוי?

מרים פרוינד: בתקנה 39(ב)(3) - במקום מה שכתוב יהיה כתוב: "במקום המכירה אין תוצרת בתפזורת שאיננה אורגנית".

גלעד ארדן: כלומר, התפזורת היחידה שקיימת בחנות היא אורגנית.

דוברת: בדיוק.

גיא רילוב: אנו בעד זה.

גיא רילוב: אנו לא בעד הדברים האחרים.

גיא רילוב: זה יעשה את זה ממש טוב.

גלעד ארדן: יופי.

גלעד ארדן: בסדר.

גלעד ארדן: מה בעניין ההדרכה?

פנינה אורן-שנידור: ההדרכה תמשיך להיות כמו שהיום באופן וולונטרי בפיקוח של גופי בקרה.

גלעד ארדן: אורנית רז, אניח את דעתך: אם אתרשם, ברגע שהחוק ייכנס לתוקף, שיש פערים משמעותיים בין רמות הייצור והגידול של מגדלים בגלל העניין הזה, אני מוכן גם להניח הצעת חוק פרטית שתעגן איזו שהיא חובה.

גלעד ארדן: אני, בהחלט, חושב שאם חובת ההדרכה הזאת עדיין איננה נורמה בעולם, כדאי שלא נעכב בגלל זה.

גלעד ארדן: דרך אגב, אינני אומר שאני נגדה.

גלעד ארדן: כמה שתעלי את הסטנדרטים, זה בסדר גמור, ורק חבל לעכב את כל העניין.

גלעד ארדן: בינתיים, אפשר לבדוק, לראות מה קורה ולשקול איך מעגנים את זה ומהן בדיוק החובות כי בכל זאת זה דבר משמעותי.

גלעד ארדן: זו באמת התניה בדרישות הכשרה שבדרך-כלל צריך לאפשר בזה דיון ציבורי ולאפשר לכל החקלאים לטעון טענות וכו'.

גלעד ארדן: איננו מוותרים על זה לגמרי, ואל תראי בזה ויתור.

גלעד ארדן: אני אעקוב, ואתם ודאי תעקבו, ותעדכנו אותנו.

גלעד ארדן: אם יהיה צורך, נעשה זאת במסגרת חקיקה נפרדת פרטית.

אורנית רז: בינתיים, אני סומכת גם על מרים ופנינה שהן ימשיכו לדרוש זאת, היום, בפועל, דה-פקטו, דרך גופי הבקרה, גם אם זה לא יהיה כרגע בחקיקה.

גלעד ארדן: בסדר.

גלעד ארדן: באלו תקנות היינו בפעם שעברה?

גלעד ארדן: נסיים קודם אותן.

ניר ימין: בפעם שעברה הכנו את תקנות להסדרת תוצרת אורגנית (גוף אישור ובקרה).

גיא רילוב: יש עניינים ניסוחיים שאני רוצה לציין אותם.

לאה ורון: אני מבינה שצריך להמשיך מתקנה 6.

מיכל סגן-כהן: אני רוצה לוודא שאנו עובדים על אותו נוסח.

מיכל סגן-כהן: האם אנו עובדים על נוסח שלמעלה כתוב: "29 באפריל"?

לאה ורון: כן.

פנינה אורן-שנידור: לאף אחד אין הערות.

מיכל סגן-כהן: תקנה 2, לגבי הבקשה, לא אושרה.

ניר ימין: תקנות 2 ו-3.

ניר ימין: תקנה 1 מפנה לתוספת הראשונה ולתוספת השניה.

ניר ימין: כתוב בה: "תיק מסמכים' - תיק המכיל את המפורט ברשימה שבתוספת הראשונה;".

ניר ימין: ראיתי שבתוספת הראשונה שיניתם כל מיני דברים מהדיון הקודם.

פנינה אורן-שנידור: זה בעקבות הערות מהוועדה.

ניר ימין: בסדר.

ניר ימין: לגבי התוספת השניה, זה גם בעקבות הערות היושב ראש לגבי מספר העובדים, מספר הרכבים וכן הלאה - נכון?

פנינה אורן-שנידור: כן.

ניר ימין: אנו דנו עד תקנה 5, אבל תקנות 2 ו-3 עדיין לא אושרו.

גלעד ארדן: למה?

לאה ורון: זה בגלל עניין הפירוט בתיק המסמכים.

לאה ורון: תקנה 2 לא אושרה, על מנת שהמשרד ימציא פירוט לתיק המסמכים.

ניר ימין: בתוספת השניה, שם מופיע הפירוט בתיק, למיטב זכרוני, הם הוסיפו לבקשתך את "המשאבים לביצוע תפקידי גוף אישור ובקרה העומדים לרשות הגוף המבקש/ ____ 1.

ניר ימין: מספר העובדים המקצועיים; 2.

ניר ימין: מספר הרכבים; 3.

ניר ימין: אמצעי קשר עם העוסקים".

ניר ימין: כאן מופיע גם טופס אישור עריכת ביטוח או ערבות בנקאית.

גלעד ארדן: כן.

גלעד ארדן: לי דגן דרשה.

מיכל סגן-כהן: אני רוצה לחזור לעניין תקנה 2(ב), הערבות הבנקאית.

מיכל סגן-כהן: לגבי הערבות הבנקאית, אנו לא סיכמנו איתה שום דבר.

מיכל סגן-כהן: ניסיתי להשיגה לא פעם ולא פעמיים, ולצערי לא הצלחתי להשיגה.

מיכל סגן-כהן: אני מבקשת לחזור חזרה לעניין עריכת ביטוח, כי בעצם אין לי שום כיוון של ערבות בנקאית.

מיכל סגן-כהן: לגבי ערבות בנקאית, השאלה היא: לְמה ולכמה?

גלעד ארדן: ביטוח - לְמה ולכמה?

מיכל סגן-כהן: כתבנו.

גלעד ארדן: אם כך, אותו דבר הערבות הבנקאית.

מיכל סגן-כהן: האם זה לאותם סכומים לכל?

גלעד ארדן: מהו סכום הביטוח?

פנינה אורן-שנידור: 250 אלף לאירוע ומליון כולל.

גלעד ארדן: זה קשקוש.

גלעד ארדן: מייד זה לא ערבות בנקאית על 250 אלף או על מליון, אם הוא יכול לקנות ביטוח.

גלעד ארדן: אבל, בעצם, אולי עלות הביטוח היא יותר מערבות בנקאית כזו?

גלעד ארדן: הוא מתנגד עקרונית שתהיה חובה כי זה יעלה את זה.

דוברת: זה יעלה את הפרמיות.

גלעד ארדן: כן, אבל האם אין דברים אחרים תחליפיים לערבות בנקאית או לביטוח?

אורנית רז: גופי בקרה.

אורנית רז: היתה פה מישהי- - -

ניר ימין: למיטב זכרוני, היא דיברה בדיון הקודם באמת על ערבות בנקאית או על חלופת ביטוח שהיא לא הגדירה אותה אלא באופן עמום לפי מה שכתוב בתקן.

מיכל סגן-כהן: מאז, לצערי, אנו מנסים לקבל הצעה, כי איננו מומחים לביטוח.

גלעד ארדן: תמחקו את "ערבות בנקאית" ותשאירו "ביטוח".

גלעד ארדן: אבל, מה אכפת לי להשאיר ערבות בנקאית?

גלעד ארדן: אם אדם יבוא ויגיד: "לא רוצה לקנות ביטוח.

גלעד ארדן: יש לי הרבה כסף בבנק, ואני מעדיף לשים ערבות בנקאית", מה אכפת לי?

מרים פרוינד: הוא צריך על הסכום הגבוה של המליון.

מרים פרוינד: בביטוח, אם יש רק מקרה אחד פה, הוא חייב מראש להתחייב על הכל אם זה כך.

ניר ימין: אם כך, מה עשיתם בטופס 2 ו-3?

גלעד ארדן: אבל, זו אופציה לבחירתו - נכון?

דוברת: כן.

גלעד ארדן: אם כך, מה אכפת לכם שיהיה כתוב גם "ערבות בנקאית" כדי שהמפקח על הביטוח יהיה רגוע?

גלעד ארדן: יבוא המשוגע שרוצה ערבות בנקאית, שיעשה ערבות בנקאית.

מרים פרוינד: לאיזה סכום?

מרים פרוינד: לסכום הגבוה של המליון?

ניר ימין: הם אומרים שכאן זה הטופס של הערבות הבנקאית.

ניר ימין: הם לא קיבלו נוסח של ערבות בנקאית בלתי מותנית, ולכן הם מבקשים להימנע- - -

מיכל סגן-כהן: אני לא יודעת מה לכתוב שם.

גלעד ארדן: זה לקיום מחויבויותיו.

גלעד ארדן: על מה הביטוח מבטח?

גלעד ארדן: מה הוא מבטח?

מרים פרוינד: הנה: "גבול האחריות לא יפחת מ-250 אלף שקל".

פנינה אורן-שנידור: את תפקידיו לפי חוק להסדרת תוצרת אורגנית.

גלעד ארדן: אם כך, זה אותו דבר - לקיום תפקידיו ומחויבויותיו לפי חוק להסדרת תוצרת אורגנית עד לסכום של מליון שקלים.

פנינה אורן-שנידור: בסדר.

פנינה אורן-שנידור: נעתיק את הסיפא.

מרים פרוינד: עד מליון שקלים.

מיכל סגן-כהן: ערבות בנקאית בלתי מותנית לפי טופס?

מיכל סגן-כהן: או שיהיה בטופס?

גלעד ארדן: תרדו מזה.

גלעד ארדן: תמחק את זה.

גלעד ארדן: אני יודע מה יקרה אחרי זה.

גלעד ארדן: אחרי זה המפקח על הביטוח יתעורר ויאמר שהנוסח של הערבות הבנקאית לא טוב.

מיכל סגן-כהן: לכן, לא רציתי לגעת בזה.

גלעד ארדן: אני לא רוצה.

גלעד ארדן: לא באו - לא קרה כלום.

גלעד ארדן: למה הם לא באו?

גלעד ארדן: האם הם הוזמנו?

לאה ורון: ברור.

גלעד ארדן: תמחק את הערבות הבנקאית.

מיכל סגן-כהן: אם כך, זה: אישור עריכת ביטוח לפי טופס 2.

גלעד ארדן: האם אני יכול לאשר את תקנות 2 ו-3 עד תקנה 14?

ניר ימין: בתקנה 2(ג) הסיפא הוספה לבקשתך.

ניר ימין: כי היתה הערה, שאינני זוכר מי העלה אותה, לגבי סמכות המנהל לדרוש פרטים ומסמכים נוספים לשם בדיקת הבקשה, ורצוי להבהיר שזה רק לשם בדיקת הבקשה לפי התקנות.

ניר ימין: זה לגבי תקנה 2.

גלעד ארדן: טוב.

פנינה אורן-שנידור: זה אושר.

גלעד ארדן: אם כך, אני מאשר את תקנה 2 בנוסח שהקראנו בפעם שעברה ובתיקונים והשינויים שהוספתם והסביר כרגע היועץ המשפטי של הוועדה.

ניר ימין: תקנה 3 - בהתאם למה שהוחלט עכשיו, גם הסיפא של תקנת משנה (7) , "או שהמבקש המציא ערבות בנקאית.

ניר ימין: .." --

גלעד ארדן: --תימחק.

ניר ימין: בתקנה 3(4) נאמר: "הוראות תקנה 8(א) מתקיימות בעובדי הגוף המבקש;", והתחלנו לדון בכך.

ניר ימין: תקנה 8(א) מדברת על דרישות כשירות והדרכה: "עובד מקצועי ומבקר יהיו בעלי כשירויות כמפורט בחלק א' בתוספת השלישית", וחלק א' בתוספת השלישית זה משהו שגם דנו בו בישיבה הקודמת.

ניר ימין: הוחלט להשמיט שתי דרישות ממנהל גוף אישור בקרה.

ניר ימין: תזכירו מה היו הדרישות שהוחלט להשמיט.

פנינה אורן-שנידור: הפכנו את ההשכלה להשכלה רחבה ולא רק בוגר הפקולטה.

פנינה אורן-שנידור: והשארנו את זה: "באחד מן המקצועות הבאים: חקלאות, מדעי החיים, מזון או מינהל עסקים".

פנינה אורן-שנידור: השארנו את זה פתוח.

פנינה אורן-שנידור: הורדנו את ההתניה: "בקיא בדרישות החוק ובתקנות שלפיו".

ניר ימין: נכון.

ניר ימין: זה גם משהו שהיושב-ראש ביקש להשמיט.

ניר ימין: בתקנות החדשות, בדרישה של ההשכלה האקדמית כתוב: "בעל תואר ראשון.

ניר ימין: ..

ניר ימין: מזון או מינהל עסקים", ובנוסח הקודם היה כתוב גם: "כלכלה".

ניר ימין: אולי זו סתם השמטה מקרית.

פנינה אורן-שנידור: כתוב: "מינהל עסקים".

ניר ימין: מינהל עסקים וכלכלה הם שני מקצועות נפרדים.

פנינה אורן-שנידור: בסדר.

פנינה אורן-שנידור: אם כך, נוסיף זאת.

ניר ימין: אם כך, יש להוסיף: "כלכלה", בסדר?

גלעד ארדן: האם זה בסדר?

גלעד ארדן: האם אני יכול לאשר?

ניר ימין: כן.

גלעד ארדן: אני מאשר את תקנה 3 בנוסח שהקראנו בדיון הקודם ובשינויים שנעשו והוצגו כאן ע"י היועץ המשפטי של הוועדה.

גלעד ארדן: האם אישרנו את תקנות 4 ו-5?

ניר ימין: כן.

גלעד ארדן: נעבור לתקנה 6.

גלעד ארדן: אני רוצה להזכיר שיש לנו דיון אחר בשעה 16:00.

מרים פרוינד: (קוראת תקנה 6, לגבי תנאים באישור: "המנהל רשאי להתנות תנאים באישור זמני ובאישור".

מרים פרוינד: ) [קוראת תקנה 7, לגבי סירוב: "(א) המנהל יסרב ליתן אישור או אישור זמני אם ראה שלא נתקיימו במבקש התנאים הקבועים בתקנה 3 או 4, לפי העניין.

מרים פרוינד: (ב) סרב המנהל ליתן אישור כאמור, יודיע על כך למבקש; בהודעה יפורט נימוקי הסירוב, והיא תישלח למבקש בדואר רשום".

מרים פרוינד: ] [קוראת תקנה 8, לגבי דרישות כשירות והדרכה: "(א) עובד מקצועי ומבקר יהיו בעלי כשירויות כמפורט בחלק א' בתוספת השלישית.

מרים פרוינד: (ב) מנהל גוף אישור ובקרה ידאג להדרכת עובדיו, אחת לשנה לפחות, לפי הדרישות המפורטות בחלק ב' בתוספת השלישית".

מרים פרוינד: ]

גלעד ארדן: האם הצגנו את זה?

פנינה אורן-שנידור: הצגנו את חלק ב'.

ניר ימין: תקנה 8(א) - כן.

ניר ימין: יש את תקנה 8(ב) - חלק ב' בתוספת השלישית.

פנינה אורן-שנידור: זה מה שדיברנו כרגע.

ניר ימין: לא.

ניר ימין: זה חלק א', דרישות כשירות.

ניר ימין: חלק ב' זה דרישות ההדרכה: "השתלמויות שנתיות.

ניר ימין: ..

ניר ימין: החוק והתקנות שהותקנו שלפיו - השתלמות בת 8 שעות לפחות; ומערכת האיכות של גוף הבקרה (הדרכה בת 4 שעות לפחות)".

גלעד ארדן: אורנית רז, האם רציתם שהמודרכים יהיו יותר מהמדריכים?

גלעד ארדן: המדריכים בקושי צריכים 8 שעות.

גלעד ארדן: כל מה שהמדריך דורש זה 8 שעות.

גלעד ארדן: האם זה לא קצת מעט מדי?

מרים פרוינד: זה שנתי.

גלעד ארדן: זה עוד יותר גרוע.

מרים פרוינד: אבל, יש לו השכלה בסיסית.

אורנית רז: אני לא רוצה להגיד כלום.

גלעד ארדן: נתתי הפסקה, ואת אמורה לחזור מאוששת ממנה ולא יותר מותשת.

ניר ימין: אדוני, אני רק רוצה להזכיר שלגבי המנהל הוועדה החליטה להשמיט את הדרישה של בקיאות בדרישות התקנות והחוק.

ניר ימין: השאלה היא האם כאן יש הצדקה לזה, בתקנה 8(ב), לגבי העובדים של גוף אישור ובקרה בניגוד למנהל, כלומר שהעובדים יידעו את החוק והתקנות והמנהל עצמו לא יהיה חייב.

גלעד ארדן: אולי השמטתי כי זה אמור להיות ברור מאליו.

ניר ימין: אני חושב שזה גם כאן.

מרים פרוינד: המנהל יכול להיות מנהל מנהלתית.

גלעד ארדן: אלה המדריכים עצמם.

מרים פרוינד: בדיוק.

לאה ורון: ככלל, טוב שהמנהל יידע את החוק.

פנינה אורן-שנידור: חוץ מזה, ההשתלמויות השנתיות כוללות בתוכן גם השתלמויות של מנהל.

ניר ימין: כן, אבל הוא לא חייב לפי החוק.

גלעד ארדן: אינני יודע מה עבר עלי.

גלעד ארדן: מבחינתי, אני מוכן גם להחזיר את בקיאות המנהל בדרישות החוק.

גלעד ארדן: בואו ונחזיר את זה.

ניר ימין: צריך לפתוח את זה.

גלעד ארדן: אז, אני מאשר לפתוח מחדש את תקנה 3, ואני מאשר להוסיף את הדרישה שהמנהל יהיה בקיא בחוק ובתקנות.

פנינה אורן-שנידור: אם כך, זה לא רק המנהל.

פנינה אורן-שנידור: אלה יהיו כל העובדים.

גלעד ארדן: זה לא בסעיף 3.

ניר ימין: המנהל זה חלק א'.

פנינה אורן-שנידור: יש מנהל, מנהל אבטחת איכות ומבקר.

ניר ימין: אבל, זה לא היה לגבי מנהל אבטחת איכות ומבקר בטיוטה.

פנינה אורן-שנידור: זה היה.

גלעד ארדן: זה היה מנהל גוף אישור ובקרה.

ניר ימין: איפה זה היה?

פנינה אורן-שנידור: הנה, הנוסח הקודם אצלי.

ניר ימין: זה לגבי המנהל.

ניר ימין: לגבי מנהל אבטחת איכות, לא היתה.

ניר ימין: לגבי מבקר, היה כתוב: "החוק והתקנות שלפיו".

ניר ימין: זה רק מבקר ומנהל.

פנינה אורן-שנידור: בסדר.

מרים פרוינד: נכון, כי אבטחת איכות זה פנימי.

גלעד ארדן: בסדר.

גלעד ארדן: זה המנהל גוף אישור ובקרה והמבקר, ואחר כך תכף דרישות ההדרכה גם יכללו את הבקיאות בחוק ובתקנות.

מרים פרוינד: לא צריך להחזיר את זה, כי יש את זה למבקר והוא חייב להיות בעל כשירות של מבקר לפחות.

לאה ורון: נשאיר זאת ליועץ המשפטי של הוועדה.

לאה ורון: זו כוונת היושב ראש, והיועץ המשפטי ידאג להכניס את הנוסח.

פנינה אורן-שנידור: בסדר.

פנינה אורן-שנידור: אנו נראה איך נעשה את זה.

גלעד ארדן: אושר.

מרים פרוינד: [קוראת תקנה 9, לגבי נהלי עבודת גוף אישור ובקרה: (א) גוף אישור ובקרה יקבע כי תוצרת של עוסק מיוצרת ומטופלת לפי תכנית אורגנית שאישר וייתן לו היתר לשימוש בסמל בקרה שלו באמצעות עובד מקצועי בלבד.

מרים פרוינד: (ב) גוף אישור ובקרה לא יבצע ביקורת שוטפת אצל עוסק אלא באמצעות עובד מקצועי או מבקר.

מרים פרוינד: (ג) גוף אישור ובקרה לא יבצע פעולה כאמור בתקנות משנה (א) ו-(ב) אלא לפי הוראות עבודה ונהלים שבתיק המסמכים שאישר המנהל, ולפי הוראות נוספת, בכתב, שייתן המנהל, מזמן לזמן, ולא יבצע כל שינוי בתיק המסמכים אלא באישור המנהל, בראש ובכתב.

מרים פרוינד: (ד) גוף אישור ובקרה לא יפעיל את הסמכויות הנתונות לו בסעיף 6 לחוק אלא לגבי תוצרת חקלאית הרשומה באישור שנתן לו המנהל ולפי תנאי האישור".

מרים פרוינד: ]

גלעד ארדן: האם את רוצה להסביר משהו?

גלעד ארדן: הדברים מדברים בעד עצמם.

גלעד ארדן: בעניין הזה אני מבין.

גלעד ארדן: מה לא ברור פה?

מרים פרוינד: אלה רק אנשים מקצועיים שקיבלו את כל ההדרכות.

גלעד ארדן: הוא לא יכול לשלוח ביקורת או לבצע פעולות, והכל זה בעזרת אותם אנשים שהגדרנו מי הם ומה הם.

גלעד ארדן: האם יש הערות לגבי תקנות 6-9, בנושאים: תנאים באישור, סירוב, דרישות כשירות והדרכה, ונהלי עבודת גוף אישור ובקרה?

אורנית רז: אין לי הערות בכלל.

אורנית רז: הכל - אני מסכימה.

גלעד ארדן: אל תעשי את זה כך.

גלעד ארדן: זה לא גן ילדים.

גלעד ארדן: אם יש לכם הערות, אני מוכן לשמוע וגם לקבל אותן.

אורנית רז: לא.

אורנית רז: זה בסדר.

גיא רילוב: אין הערות.

גיא רילוב: כשיגיע זמן ההערות, נעיר, ואלה בעיקר הערות נוסחיות.

גלעד ארדן: תקנות 6 עד 9 מאושרות בנוסח שהקריאה מרים פרוינד.

לאה ורון: וכן התיקונים בתקנה 3 ו-2.

גלעד ארדן: את התיקונים בסעיפים 2 ו-3 כבר אישרתי קודם, והודעתי על כך.

מרים פרוינד: [קוראת תקנה 10, לגבי חובת ביטוח: "לא יפעיל גוף אישור ובקרה את הסמכויות הנתונות לו בסעיף 6 לחוק אלא אם כן הוא מבוטח, לתקופת האישור הזמני או האישור, בביטוח אחריות מקצועית שאישר המנהל בתיק המסמכים ואשר מתקיים בו המפורט להלן: (1) גבול האחריות של המבטח לא יפחת מ-250,000 שקל (מאתיים וחמישים אלף שקלים חדשים) למקרה הביטוח ומ-1,000,000 (מליון שקלים חדשים) לכל הפיצויים בשנת הביטוח; (2) תנאי הביטוח והכיסוי לא יפחתו מאלה המפורטים בטופס 2 שבתוספת השניה.

מרים פרוינד: ".]

גלעד ארדן: אנו דנו בזה.

גלעד ארדן: אני מאשר את תקנה 10.

מרים פרוינד: [קוראת תקנה 11, לגבי תוקפם של אישורים וחידושם: "(א) תוקף אישור יפוג ב-31 בדצמבר שלאחר נתינתו.

מרים פרוינד: (ב) ראה המנהל שגוף אישור ובקרה ממלא אחר כל הנדרש לפי החוק, רשאי הוא לחדש את תוקפו של אישור שנתן, לתקופות נוספות שלא יעלו על שנה אחת בכל פעם, ובלבד שסך כל התקופות מיום שניתן האישור הראשון לא יעלה על חמש שנים.

מרים פרוינד: (ג) בקשה לחידוש אישור תוגש למנהל לפי טופס 5 שבתוספת השנייה שלושה חודשים לפחות לפני תום תקופת תוקפו.

מרים פרוינד: (ד) גוף אישור ובקרה המבקש לקבל אישור לאחר שהסתיימו התקופות הקבועות בתקנת משנה (ב), יגיש מנהל בקשה חדשה לפי תקנה 2.".] הסבר - הכוונה היא פה שהמכסימום אישור הוא לחמש שנים.

מרים פרוינד: צריך אישור מחדש כל חמש שנים.

גלעד ארדן: אם הוא קיבל אישור באוקטובר, האם זה פג בסוף דצמבר?

מרים פרוינד: כן, כי אחרת זו בעיית דיווח.

מרים פרוינד: הכל מבוסס על רבעונים.

מרים פרוינד: זה לשם הנוחות ובשנה הראשונה לעשות איזה שהוא - - -

גלעד ארדן: טוב.

גלעד ארדן: מה עוד רציתם להגיד?

מרים פרוינד: כל חמש שנים יש אישור מחדש של גוף הבקרה.

מרים פרוינד: יש בקרה רחבה יותר על כל הפעילות שלו על מנת לא לתת את האישורים ללא סוף בלי הבקרה היותר רחבה.

ניר ימין: מה זה טופס 5 שבתוספת השניה?

מיכל סגן-כהן: בקשה לאישור חידוש.

פנינה אורן-שנידור: כל שנה הוא מבקש חידוש, ופעם בחמש שנים זה הליך של אישור מחדש.

ניר ימין: האם הוא יצטרך להשתמש בטופס הזה רק אחרי חמש שנים?

פנינה אורן-שנידור: לא.

פנינה אורן-שנידור: החידוש הוא כל שנה.

מרים פרוינד: זה טופס אחד, והוא יכול למלא שם במקום הנכון אם זה חידוש או אם זה אישור מחדש.

גלעד ארדן: האם יש הערות לתקנה 11?

גלעד ארדן: - לא.

גלעד ארדן: אני מאשר את תקנה 11.

מרים פרוינד: [קוראת תקנה 12, לגבי דיווח: "(א) מנהל גוף אישור ובקרה ימסור למנהל דין וחשבון שנתי על פעיות הגוף לפי ההנחיות שבתוספת הרביעית, הדוח יימסר לא יאוחר מה-31 בינואר של השנה שלאחריה.

מרים פרוינד: (ב) מנהל גוף אישור ובקרה יעביר למנהל העתקים של היתרים והודעות כאמור בסעיף 6(ה) לחוק במועדים המפורטים מלהלן: (1) עותקי היתרים שנתן לפי סעיף 6(א) לחוק בצורף לדין וחשבון השנתי לפי תקנה 12(א), ובנוסף, אם דרש זאת המנהל, תוך 10 ימים מיום הדרישה; (2) הודעה על סירוב ליתן היתר לפי סעיף 6(ג) לחוק והודעה על ביטול היתר לפי סעיף 6(ד) לחוק, תוך 72 שעות מעת שהוציאם.

מרים פרוינד: (ג) גוף אישור ובקרה ידווח למנהל לאלתר על חריגה של עוסק מהתכנית האורגנית שאושרה לו כמפורט להלן: (א) שאריות חומרי הדברה במוצר או בתוצרת; (2) שימוש בחומר שאינו מותר לגידול/ייצור בחקלאות אורגנית; (3) שימוש בסמל האורגני האחיד ללא היתר; (4) שיווק תוצרת/מוצר לא אורגני כאורגני.

מרים פרוינד: ".] הסבר - זה פשוט אומר מתי צריך לדווח מה גוף הבקרה.

מרים פרוינד: למשל, לגבי רשימות ודברים שהם שגרתיים, מספיק פעם בשנה, אלא אם כן יש איזו שהיא דרישה מוסברת של המנהל למה צריך את זה מייד.

מרים פרוינד: על כל חריגה מהתקנות שצריכה להיות תגובה הוא צריך לדווח תוך 72 שעות או לאלתר.

מרים פרוינד: כמובן שיש דברים שהמנהל צריך להגיב עליהם לפי החוק, ואז על הדברים האלה הם חייבים לדווח לאלתר.

ניר ימין: גוף האישור ובקרה, נניח, תוך 10 ימים צריך להגיש למנהל לפי דרישה?

מרים פרוינד: כן.

מרים פרוינד: בשגרה זה פעם בשנה.

פנינה אורן-שנידור: לגבי חריגות, זה מיידי.

גלעד ארדן: האם אתה הבנת?

ניר ימין: כן.

גלעד ארדן: אם כך, אני מאשר את תקנה 12.

מרים פרוינד: [קוראת תקנה 13, לגבי הודעה ע כוונה לבטל אישור או היתר: "(א) לא ישתמש המנהל בסמכותו לפי סעיף 7 לחוק אלא אם כן הודיע לבעל האישור או ההיתר, לפי העניין, על כוונתו לעשות כן ונתן לו הזדמנות להשמיע בפניו את טענותיו.

מרים פרוינד: (ב) על כוונה לבטל היתר, יודיע המנהל גם לגוף האישור והבקרה שנתן את ההיתר; ההודעה תינתן 10 ימים לפחות לפני הביטול ויפורטו בה נימוקי המנהל לביטול.

מרים פרוינד: ".] בחוק יש סמכות למנהל לבטל גם את האישור של גוף הבקרה וגם את ההיתר של העוסק, של החקלאי האורגני.

מרים פרוינד: בעצם, מה שזה אומר הוא שאי-אפשר לעשות זאת בלי שימוע.

מיכל סגן-כהן: ממילא זו חובה שקיימת, אבל בחרנו לכתוב זאת בתקנות כדי שהמנהלים לא יטעו.

גלעד ארדן: תקנה 13 מאושרת.

מרים פרוינד: [קוראת תקנה 14, לגבי מעבר עוסקים מגוף אחד למשנהו: "(א) קיבל גוף אישור ובקרה בקשה כאמור בסעיף 5 לחוק מעוסק שקיבל קודם לכן היתר מגוף אישור ובקרה אחר (בתקנה זו הגוף הראשון), יפנה לגוף הראשון בבקשה לקבל מסמכים אלה: (1) היתר שניתן לעוסק; (2) פירוטי שטחי הגידול והתוצרת האורגנית של העוסק בשלוש השנים שקדמו לבקשתו להעברה; (3) אם הפעיל הגוף הראשון את סמכותו לפי סעיף 6(ג), (ד) או (ו) לחוק, ולעוסק אין היתר בר תוקף במועד הגשת בקשתו - עותק ההודעה על הסירוב או הביטול, לפי העניין.

מרים פרוינד: (ב) קיבל הגוף הראשון בקשה כאמור בתקנת משנה (א) יעביר את המסמכים בתוך 10 ימי עבודה.

מרים פרוינד: (ג) קיבל גוף אישור ובקרה בקשה כאמור בסעיף 6(ו) לחוק, יעבירה לאישור המנהל בצירוף המסמכים המפורטים בתקנת משנה (א).".] סעיף זה נועד למנוע מעבר עוסקים מגוף לגוף.

ניר ימין: האם זה בא למנוע מעבר עוסקים?

פנינה אורן-שנידור: לא.

פנינה אורן-שנידור: מדובר על עוסקים חורגים.

מיכל סגן-כהן: למנוע הטעיה.

מרים פרוינד: זה בא גם להסדיר את המעבר מגוף לגוף וגם למנוע את ההטעיה.

מרים פרוינד: נניח שאני גוף בקרה שלא רוצה לתת אישור כי הוא עשה משהו לא תקין, צריך שהוא לא יגיד: "גמרנו את ההתקשרות.

מרים פרוינד: אני עובר לגוף אחר".

פנינה אורן-שנידור: זה בא לשמור על רצף של פיקוח.

ניר ימין: מהן הסמכויות בסעיף 6(ג), (ד) או (ו)?

מיכל סגן-כהן: בסעיף 6(ג) לחוק נאמר: "החליט גוף האישור והבקרה כי אין לתת למבקש היתר לשימוש בסמל בקרה, יודיע על כך בכתב למבקש וינמק את החלטתו".

מיכל סגן-כהן: בסעיף 6(ד) לחוק נאמר: "גוף אישור ובקרה רשאי לבטל היתר שנתן ליצרן, אם נוכח כי קבלת ההיתר היתה שלא כדין, התנאים למתן ההיתר אינם מתקיימים או שבעל ההיתר אינו ממלא אחריהם".

מיכל סגן-כהן: כל הרעיון הוא שיהיה רצף מבוקר וידוע, שאם אתה עובר מאחד לאחד - החדש, הקולט, יידע בדיוק מה קרה עם הקודם.

ניר ימין: בתקנת משנה (ב) כתוב: "קיבל הגוף הראשון בקשה כאמור בתקנת משנה (א) יעביר את המסמכים בתוך 10 ימי עבודה", וזה בעצם לגוף האישור ובקרה השני.

רחל פרוינד: נכון.

ניר ימין: האם, לדעתכם, אין צורך לומר את זה?

מיכל סגן-כהן: אני חושבת שלא, כי הוא קיבל בקשה ממישהו.

מיכל סגן-כהן: הוא קיבל מגוף הבקשה השני.

מרים פרוינד: גוף אישור ובקרה חדש.

מרים פרוינד: מספר 2 קיבל בקשה לעבור.

מיכל סגן-כהן: כתוב: קיבל גוף אישור ובקרה בקשה כאמור בסעיף 5 לחוק - הוא יפנה לגוף הראשון, וכתוב מי הוא הגוף הראשון.

מיכל סגן-כהן: כלומר, הוא קיבל בקשה.

מיכל סגן-כהן: הגוף הראשון זה בתקנה 14(א).

דובר: אבל, זה לא ב-(ב).

ניר ימין: זה בסדר.

ניר ימין: כתוב: "כאמור בתקנת משנה (א)".

ניר ימין: אפשר לאשר את תקנה 14.

גלעד ארדן: אני מאשר את תקנה 14.

מרים פרוינד: [קוראת תקנה 15, לגבי תחילה: "תחילתן של תקנות אלה ביום ............

מרים פרוינד: (להלן - יום התחילה).

מרים פרוינד: ".] אמרנו שזה עם כניסת החוק.

מיכל סגן-כהן: כאשר אנו הגשנו את זה, זה היה מוקדם.

מיכל סגן-כהן: כרגע, בעצם, יש חוק שנכנס לתוקף בספטמבר.

גלעד ארדן: אין מניעה לעכב את הקמת גופי אישור ובקרה.

מיכל סגן-כהן: יש גם הוראות מעבר.

גלעד ארדן: בסדר.

גלעד ארדן: אתם רוצים שזה ייכנס גם בספטמבר 2008 כמו מועד תחילת החוק.

מיכל סגן-כהן: ביום תחילתו של החוק.

גלעד ארדן: אם התקנות מתחילות לחול רק במרץ, כי אני רוצה עד אז להכניס את האיסור על שיווק מכירת תוצרת אורגנית, מהי משמעות כל החוק אפילו שהוא נכנס בספטמבר?

גלעד ארדן: אז מה?

גלעד ארדן: מהי משמעותו בלי התקנות?

אריאל כהאן: לדעתי, אין לו משמעות.

אריאל כהאן: כלומר, כל אחד יכול להמשיך ולעשות מה שהוא עושה עכשיו.

גלעד ארדן: אין לו משמעות.

גלעד ארדן: בסדר.

גיא רילוב: מרץ לא כל כך רחוק.

גלעד ארדן: אתם צריכים זמן להקים את הגופים.

מיכל סגן-כהן: גופי הבקרה קיימים, ויש הוראות מעבר.

מרים פרוינד: גופי הבקרה עובדים.

מרים פרוינד: זו מערכת שעובדת לייצוא ומוכרת באירופה לשם ייצוא, אז היא קיימת ועובדת.

דוברת: גם ארצות-הברית.

מרים פרוינד: למעשה, זה אותו מנגנון שיחול.

גלעד ארדן: אין בעיה.

גלעד ארדן: האם אתם רוצים זאת מספטמבר?

מיכל סגן-כהן: ביום תחילתו של החוק.

מרים פרוינד: אלה - כן.

גלעד ארדן: בסדר.

גלעד ארדן: אם כך, ייאמר שתחילתן של תקנות אלה ביום 1 בספטמבר 2008.

גלעד ארדן: תקנה 15 מאושרת.

מרים פרוינד: [קוראת תקנה 16, לגבי הוראות מעבר: "(א) מי שביום התחילה היתה בידו הסמכה של מנהל השירותים להגנת הצומח ולביקורת במשרד החקלאות ופיתוח הכפר כגוף אישור ובקרה לעניין ייצוא תוצרת חקלאית אורגנית לאיחוד האירופי או לארצות-הברית של אמריקה והגיש למנהל, בתוך שלושה חודשים מיום התחילה, בקשה לפי תקנות אלה רשאי להמשיך ולפעול כגוף אישור ובקרה, עד להחלטת המנהל בבקשתו.

מרים פרוינד: (ב) היתר שקיבל עוסק מגוף אישור ובקרה כאמור בתקנת משנה (א) יעמוד בתוקפו לעניין ייצוא תוצרת חקלאית אורגנית כל עוד גוף האישור והבקרה שנתן לו את ההיתר רשאי לפעול.

מרים פרוינד: ".]

ניר ימין: מה קורה אם גוף אישור ובקרה מפסיק- - -

מרים פרוינד: הוא עובר.

ניר ימין: מה הוא עושה?

ניר ימין: האם הוא עובר?

פנינה אורן-שנידור: הוא עובר לפי תקנה 14.

ניר ימין: לפני שמאשרים את כל התקנות, לגבי תקנות בעניין ייצור ומכירה ותכשירים כאן לא ראיתי שיש לזה איזו שהיא השלכה, אבל האם יכול להיות שתהיה השלכה לעובדה שרוצים לתקן את החוק לשימוש במונח "אורגני" לתקנות, כלומר שצריך לתקן את התקנות באיזה שהוא אופן?

מרים פרוינד: לא.

מיכל סגן-כהן: לא נראה לי.

מיכל סגן-כהן: להפך, בתיקון החוק אתה תאמר שתוצרת שנקבעו לגביה התקנות לפי החוק לא ניתן לסמן תוצרת אחרת, כלומר אסור להשתמש במלה "אורגני" לתוצרת שהותקנו לעניינה תקנות לפי החוק.

גלעד ארדן: טוב.

גלעד ארדן: אני מאשר את תקנה 16.

גלעד ארדן: בעצם, אישרנו את כל תקנות להסדרת תוצרת אורגנית (גוף אישור ובקרה), התשס"ח-2008, בצירוף כל התוספות שאנו קראנו או שהוסבר לנו לגביהן או שאנו עיינו בהן, כי לא מקובל להקריא את כל התוספות.

גלעד ארדן: האם נעבור לתקנות לגבי תכשירים לשימוש בייצור תוצרת אורגנית צמחית או לתקנות לגבי תוצרת אורגנית צמחית - ייצורה ומכירתה?

מיכל סגן-כהן: נתחיל, בתקנות להסדרת תוצרת אורגנית (תכשירים לשימוש בייצור תוצרת אורגנית צמחית).

מיכל סגן-כהן: זה לפי הסדר בקלסר שלנו.

גלעד ארדן: האם זה מה שקל?

פנינה אורן-שנידור: אין התנגדויות.

גיא רילוב: אנו שקטים לגבי תקנות בעניין תכשירים.

אורנית רז: אני שקטה לגבי עניין תכשירים.

אורנית רז: כבר הגענו להסכמות איתם.

אורנית רז: לפני כן יש לי שאלה: אם היום נכנס תכשיר חדש או הוצאת תכשיר חדש, מהי הפרוצדורה?

אורנית רז: האם יש להביא זאת מחדש לוועדת הכלכלה?

מרים פרוינד: כן, כי זה שינוי תקנות.

אורנית רז: האם אין למנהל שום זכות?

מיכל סגן-כהן: לא, אין לו.

אורנית רז: מה שקורה הוא שיש כל הזמן יציאה וכניסה של חומרים חדשים.

גלעד ארדן: לא.

גלעד ארדן: אלה דברים שמאשרים פה צ'יק צ'ק.

גלעד ארדן: לא מאשרים פה שום דבר צ'יק צ'ק.

גלעד ארדן: הכל נעשה בכובד ראש.

גיא רילוב: האם זהו תהליך שיש לו איזה שהוא לוח-זמנים סביר?

אורנית רז: שאלה לשם הבנה וזה לא נגד אף אחד - נניח שמוציאים נחושת.

אורנית רז: לפי התקנות, זה עדיין כתוב פה.

אורנית רז: האם אתם יכולים לתת הוראה אצלכם, למרות התקנות, שאסור להשתמש בנחושת?

דוברת: לא.

דובר: הם יתקנו את התקנות.

מרים פרוינד: אנו נעשה תיקון.

מרים פרוינד: זה בהסכמה.

אורנית רז: לצערנו, רוב התוצרת האורגנית הולכת לייצוא.

מרים פרוינד: לגבי ייצוא, אנו נוכל לתת את ההוראה.

אורנית רז: לגבי השוק המקומי, אנו יכולים להשתמש עם חומרים אסורים.

מרים פרוינד: לגבי זה, זה רק עם שינוי התקנה.

ניר ימין: תכשירים שמפורטים בתקנות - כל שינוי, בין אם רוצים להוסיף תכשיר או להשמיטו, דורש תיקון התקנות.

אורנית רז: האם אין למנהל איזו שהיא זכות למשהו ביניים?

אורנית רז: האם אפשר להוסיף דבר כזה, לתת יותר כוח למנהל?

מרים פרוינד: לא.

גלעד ארדן: היא צודקת.

גלעד ארדן: אפשר להכניס סעיף בתקנות, שאם המנהל רואה צורך, מאיזה שהן סיבות, לאסור - אפשר לתת לו ל-30 יום, ל-60 או משהו כזה לאסור זמנית את השימוש.

גלעד ארדן: אבל, באופן קבוע זה יהיה צריך להיות מעוגן בתקנות.

גלעד ארדן: אפשר לומר: "ראה המנהל שיש צורך דחוף מסיבה בריאותית, וכו'...".

גיא רילוב: לא.

גיא רילוב: זה גם כדי שלא יהיה מצב של סוג א' וסוג ב', כלומר זה כדי שלא יהיה מצב שהייצוא האורגני הוא יותר טוב מהשוק המקומי האורגני.

אורנית רז: כיום, יש חומרים שהם כבר אסורים באירופה ובארצות-הברית, ועדיין לא הוסרו משימוש בארץ.

מרים פרוינד: אבל, פה הם לא מופיעים.

גיא רילוב: מדברים על העתיד.

ניר ימין: השאלה היא האם זה שינוי לצורך מיידי לתקן את זה.

אריאל כהאן: איננו מדברים על איזה שהוא סם מסוכן.

אריאל כהאן: אנו מדברים על שינוי תפיסתי - נכון?

אורנית רז: לא.

אורנית רז: אנו מדברים פה על חומרים.

מיכל סגן-כהן: אי-אפשר לקבוע את זה היום.

אריאל כהאן: שיעברו דרכך, וזה כלום.

אריאל כהאן: זהו שינוי של רגע.

אריאל כהאן: זה לא שינוי ל-60 ימים, אלא שינוי קבוע.

אריאל כהאן: מדוע שלא יעברו בוועדה ותאשר את זה?

גלעד ארדן: אבל, בינתיים.

גלעד ארדן: מה אם עד שהיו"ר הבא ישים זאת על סדר-היום זה יהיה חצי שנה?

גלעד ארדן: האם חצי שנה ימשיכו בזה?

מיכל סגן-כהן: בעקרון, יש למשל את תקנות שאריות חומרי הסברה שאלה תקנות עם תוספות גדולות והכל.

מיכל סגן-כהן: ברגע שהמנהל קובע איסור שימוש, בעצם הוא אומר שמי שמשתמש בניגוד לאיסור שהוא עשה עבר עבירה פלילית.

מיכל סגן-כהן: החקיקה אומרת שעבירה פלילית אי-אפשר לקבוע אלא באישור- - -

דובר: אלא אם זה עבר את הכנסת.

מיכל סגן-כהן: בדיוק.

מיכל סגן-כהן: באיזה שהוא מקום אני עושה פה דבר שאיננו נכון, כי, בסופו של דבר, הסמכות לאשר עבירה כעבירה פלילית היא סמכות של הכנסת ולא של השר.

מיכל סגן-כהן: הייתי שמחה, אם הייתי יכולה להחליף את התוספות איך שמתחשק לי.

ניר ימין: היא צודקת.

ניר ימין: סעיף 21א לחוק יסוד: הכנסת לא מאפשר לסעיף 2 לפי חוק העונשין- - -

מרים פרוינד: אלה גם לא דברים שנעשים מהיום להיום.

מיכל סגן-כהן: אם קורה מקרה שבאמת הוא אקוטי ומהיר, אז זה עולה על סדר-היום מהר.

אורנית רז: זה כוח לכם.

מרים פרוינד: אני יודעת, אבל אין טעם.

גלעד ארדן: האם אי-אפשר שזה יהיה איסור זמני שהוא לא עבירה פלילית?

אריאל כהאן: אם זו לא עבירה, מהי משמעות האיסור?

אורנית רז: גמישות.

גלעד ארדן: נתחיל בקריאת התקנות.

מרים פרוינד: סעיף 1 הוא סעיף הגדרות: "בתקנות אלה - 'חומר פעיל' - חומר אשר נוכחותו בתכשיר גורמת לפעולות שהוא מיועד להן;".

מרים פרוינד: אני מבינה שהגדרת "מכירה" נמחקה.

מיכל סגן-כהן: הגדרת "מכירה" נמחקה כי היא ישנה בחוק, והיא מופיעה כאן בטעות.

מרים פרוינד: (קוראת המשך תקנה 1, לגבי הגדרות: "'תוצרת אורגנית' - תוצרת אורגנית צמחית; 'תכשיר' - תכשיר הדברה או תכשיר טיוב; 'תכשיר אורגני' - תכשיר שהמנהל רשם ללי תקנות אלה; 'תכשיר הדברה' - תכשיר להגנה מפני נגעי צמחים , מניעתם וביעורם; 'תכשיר טיוב' - תכשיר לטיוב קרקע, להזנתה או להזנת צמחים; 'תעודת רישום' - תעודה שנתן המנהל לפי תקנות התכשירים הכימיים; 'תקנות התכשירים הכימיים' - תקנות הגנת הצומח (הסדר ייבוא ומכירה של תכשירים כימיים), התשנ"ה-1994".

מרים פרוינד: ) (קוראת תקנה 2, לגבי מכירה: "לא ימכור אדם תכשיר בתור תכשיר אורגני אלא אם כן התכשיר נרשם לפי תקנות אלה".

מרים פרוינד: ) [קוראת תקנה 3, לגבי שימוש: "(א) לא ישתמש אדם בתכשיר במהלך ייצור תוצרת אורגנית, אלא אם כן הוא תכשיר אורגני הרשום לי תקנות אלה, והשימוש בו נעשה לפי תקנות להסדרת תוצרת אורגנית (ייצורה ומכירתה), התשס"ח-2008, ותווית האריזה שלו.

מרים פרוינד: (ב) על אף האמור בתקנת משנה (א) רשאי אדם להשתמש, בחלקה אורגנית שלו בתכשיר שאיננו רשום, אם התקיימו כל אלה: --

גיא רילוב: במלה "שלו", בתקנה 3(ב), צריכה להיות האות א' ולא האות ו'.

אורנית רז: זו טעות כתיב, ואת זה מותר להגיד.

מיכל סגן-כהן: לא.

מיכל סגן-כהן: זה "בחלקה אורגנית שלו".

מיכל סגן-כהן: עברו על זה מספיק עיניים.

מרים פרוינד: --(1) התכשיר הוכן בידו; (2) הוא הוכן בשיטה כמפורט בתוספת הראשונה והחומר הפעיל שבו הוא שמן שהופק מצמחים שגידל במשקו".

מרים פרוינד: ]

ניר ימין: בתקנה 3(ב) - האם יש טעות במלה "שלו"?

גיא רילוב: לא.

גיא רילוב: זה בסדר, וזו טעות שלי.

מרים פרוינד: זה בחלקה שלו.

מרים פרוינד: זה שימוש עצמי.

מיכל סגן-כהן: הגדרת "מכירה" נמחקה.

ניר ימין: כן, את זה אני יודע.

ניר ימין: בתקנה 3(ב)(2) נאמר: "הוכן בשיטה".

ניר ימין: צריך להגיד "בשיטת ייצור", כי התוספת הראשונה מדברת על שיטת ייצור.

מרים פרוינד: בסדר.

מרים פרוינד: ייאמר: בשיטת ייצור.

ניר ימין: בתוספת הראשונה כתבתם: אידוי, כתישה, סחיטה, מיום והרחפה.

ניר ימין: מה זה מיום?

מרים פרוינד: הוספת מים.

ניר ימין: את יכולה לקרוא את תקנה 4.

מרים פרוינד: [קוראת תקנה 4, לגבי בקשה לרישום תכשיר: "בקשה לרישום תכשיר אורגני תוגש למנהל; בבקשה יפרט המבקש את מטרות השימוש בתכשיר ויצורפו לה כל אלה: (1) מסמך שפורטו בו כל החומרים שהתכשיר מורכב מהם בציון ריכוזם בתכשיר; (2) תיאור שיטת הייצור של התכשיר; (3) הצעה לתווית אריזתו".

מרים פרוינד: ]

ניר ימין: מה זאת אומרת "הצעה לתווית אריזתו"?

מרים פרוינד: לכל תכשיר יש תווית שמודבקת עליו, והיצרן צריך להגיש איזו שהיא הצעה.

מיכל סגן-כהן: זה כמו שיש בתרופה.

ניר ימין: האם המנהל צריך לאשר את האריזה?

ניר ימין: למה אינני יכול לקבוע את האריזה?

מרים פרוינד: יש שם איזה שהם מבחני יעילות שהוא צריך לעשות, והוא צריך להוכיח שמה שכתוב על התווית מתקיים בפועל.

מרים פרוינד: הוא מציע ובוחנים את ההצעה.

מרים פרוינד: אם זה באמת מתקיים, מאשרים.

ניר ימין: זה רק אם המבחנים מתקיימים, וזה לא לגבי העיצוב של האריזה.

מרים פרוינד: נכון.

מרים פרוינד: זה רק את הכתוב.

מיכל סגן-כהן: לא.

מיכל סגן-כהן: אלה הוראות שימוש כאלה כמו בתרופות.

מיכל סגן-כהן: כשאתה מקבל תרופה, יש עלון, ברושור.

מרים פרוינד: זה לא עיצוב.

מרים פרוינד: [קוראת תקנה 5, לגבי תנאים לרישום תכשיר: "המנהל לא ירשום תכשיר אורגני אלא אם כן נתמלאו התנאים המפורטים להלן, לפי העניין: (1) היה התכשיר תכשיר הדברה - התכשיר רשום לפי תקנות התכשירים הכימיים, והחומר הפעיל שבתכשיר ומטרת השימוש בו רשומים בחלק א' בתוספת השניה; (2) היה התכשיר תכשיר טיוב - (א) החומר הפעיל שבתכשיר ותנאי השימוש בו רשומים בחלק ב' בתוספת השנייה; (ב) הוכח למנהל כי התכשיר אינו גורם נזק לתוצרת האורגנית המפורטת בתווית".

מרים פרוינד: ]

ניר ימין: בחלק א' לתוספת השנייה, וגם בחלק ב', יש רובריקות שלא כתובה בהן מטרת השימוש.

מרים פרוינד: אלה שמות.

מרים פרוינד: אלה חומרים שמקורם בצמחים ובבעלי חיים, ולכן אין שם רובריקה.

ניר ימין: אני לא מתכוון לא לגבי זה.

ניר ימין: אני מתכוון, למשל, למיקרואורגניזמים.

פנינה אורן-שנידור: כי זה לא מובל לשימוש.

מרים פרוינד: זה לא מוגבל בשימוש מסויים.

ניר ימין: הוספתם פה עוד כל מיני דברים בהתאם להוראות של הארגון?

פנינה אורן-שנידור: בהתאם לשינויים ולעדכונים של התקנה האירופית.

מיכל סגן-כהן: יצא עדכון לתקנה, וכדי לחסוך זמן ולעשות בזה שינוי הוספנו אותם עכשיו.

מיכל סגן-כהן: אני מניחה שזה מקובל.

ניר ימין: תמשיכי לתקנה 6.

גלעד ארדן: בואו ונסכם כך: כל עוד לא אמרתי שום דבר, גם מבחינתי אפשר להמשיך.

מרים פרוינד: (קוראת תקנה 6, לגבי אישור ורישום תכשיר: "ראה המנהל, לאחר שהושלמו בדיקות התכשיר ונבחנו המסמכים והראיות שהוגשו לו לפי לתקנות אלה, כי התמלאו התנאים לרישום התכשיר--

מיכל סגן-כהן: במלים "לתקנות אלה" האות ל' מיותרת.

מרים פרוינד: --והוא נרשם על-פי תקנות התכשירים הכימיים, אם נדרש רישום כאמור, ירשום אתו ויאשר את נוסח תווית האריזה, ורשאי הוא להתנות את הרישום והאישור בתנאים".

מרים פרוינד: )

ניר ימין: ברישא צריך להיות: "לאחר שהושלמו בדיקות התכשיר האורגני" - נכון?

מיכל סגן-כהן: למה?

מיכל סגן-כהן: הוא עדיין לא תכשיר אורגני.

מרים פרוינד: הוא הופך להיות אורגני לאחר הרישום.

מיכל סגן-כהן: זה רק לאחר הבדיקות.

ניר ימין: אם כך, גם בתקנה 4 זו צריכה להיות "בקשה לרישום תכשיר..." בלי המלה "אורגני" - לא?

מיכל סגן-כהן: לא.

מיכל סגן-כהן: בתקנה 4 זו בקשה לרישום תכשיר אורגני, ואילו פה יש לו תכשיר שאחרי שהוא יגמור את הבדיקות שלו הוא יהפוך לאורגני.

ניר ימין: בסדר.

מרים פרוינד: [קוראת תקנה 7, לגבי תעודת רישום: "(א) רשם המנהל תכשיר אורגני ייתן למבקש תעודת רישום תכשיר אורגני.

מרים פרוינד: (2) תוקפה של תעודת רישום כאמור לא יעלה על שלוש שנים מיום הוצאתה".

מרים פרוינד: ]

ניר ימין: למה דווקא שלוש שנים?

מרים פרוינד: גם בתכשירים הרגילים זה כך.

מיכל סגן-כהן: כשהיא אומרת "בתכשירים הרגילים", יש תכשירים של הגנת הצומח.

ניר ימין: זה מה שמוגדר כאן - לא התכשירים הכימיים.

דוברת: כן.

דוברת: מוגדר פה, כימיים.

מיכל סגן-כהן: בדיוק.

מיכל סגן-כהן: מבחינת התקופה, עושים התאמה לשם.

ניר ימין: טוב.

מרים פרוינד: (קוראת תקנה 8, לגבי הודעה על רישום תכשירים: "המנהל יפרסם, באתר האינטרנט של השירותים להגנת הצומח ולביקורת במשרד החקלאות ופיתוח הכפר, רשימת תכשירים אורגניים רשומים".

מרים פרוינד: )

ניר ימין: אני חושב, שכאן צריך שיפרסם גם בהודעה ברשומות.

ניר ימין: גם בסעיף 3(ג) לחוק מדובר על שהמנהל יפרסם ברשומות את שמות גופי האישור ובקרה.

ניר ימין: לכן, נראה לי שגם על רישום התכשירים להיות מפורסם.

מרים פרוינד: זה סיפור מההפטרה.

מרים פרוינד: זה משתנה מאד.

ניר ימין: האם אלה לא תקנות שדורשות אישור ועדה.

מרים פרוינד: על סמך מה שכתוב פה בתקנות, זה על סמך החומרים הפעילים, ולכל חומר כזה יש חמישה מתכונים שונים.

מרים פרוינד: זה משתנה מאד.

מרים פרוינד: לדעתנו, הפרסום ברשומות זו סתם טרחה.

ניר ימין: טוב.

מרים פרוינד: (קוראת תקנה 9, לגבי חידוש תעודת רישום: "בעל תעודת רישום תכשיר אורגני המבקש לחדש את רישום התכשיר לתקופה נוספת יגיש למנהל בקשה על כך לא יאוחר מחודש ימים לפני מועד פקיעת הרישום, ויצרף לבקשתו את תווית האריזה; קיבל המנהל בקשה כאמור, רשאי הוא לחדש את הרישום".

מרים פרוינד: )

ניר ימין: האם הוא יכול לחדש זאת לתקופה בלתי מוגבלת?

מרים פרוינד: שלוש שנים.

ניר ימין: אם כך, אולי צריך לכתוב שזה לחדש לתקופה כאמור בתקנה 7(ב).

ניר ימין: האם זה ברור שזה רק שלוש שנים?

מרים פרוינד: אני לא יודעת.

מרים פרוינד: זה עניין משפטי.

מיכל סגן-כהן: אפשר לכתוב: "לתקופה כאמור בתקנה 7(ב)".

ניר ימין: אם כך, זה יהיה בסיפא, וייאמר: "רשאי הוא לחדש את הרישום--

מיכל סגן-כהן: --"לתקופה כאמור בתקנה 7(ב)".

מרים פרוינד: (קוראת תקנה 10, לגבי סירוב לרשום תכשיר אורגני: "ראה המנהל שלא התקיימו התנאים לרישום התכשיר יסרב לרשמו ויודיע על כך למבקש בהודעה מנומקת בכתב".

מרים פרוינד: ) [קוראת תקנה 11, לגבי ביטול רישום: "המנהל רשאי לבטל רישום תכשיר אורגני אם התקיים אחד מאלה: (1) התברר למנהל כי שימוש בתכשיר טיוב לפי תווית האריזה עלול לגרום נזק לתוצרת אורגנית צמחית, לאדם או לסביבה; (2) נוסח התווית האריזה המצורפת לתכשיר האורגני אינו זהה לנוסח שאישר; (3) חלו שינויים במידע שצויין במסמכים שהיוו בסיס לרישום ושצורפו לבקשה לרישום; (4) החומרים שמורכב מהם התכשיר נמחקו מן התוספת השניה; תחילתו של ביטול כאמור יהא בתום 12 חודשים מיום מחיקתם; (5) התכשיר האורגני הוא תכשיר הדברה ורישומו לפי תקנות התכשירים הכימיים פקע".

מרים פרוינד: ]

מיכל סגן כהן: יש טעות דפוס בתקנה 11(2).

מיכל סגן כהן: כתוב כאן "נוסח התווית האריזה", וצריך להיות כתוב: "נוסח תווית האריזה".

ניר ימין: כן.

ניר ימין: גם בתקנה 11(1) כתוב "לתוצרת אורגנית צמחית", ונראה לי שמספיק לכתוב "תוצרת אורגנית", כי היא מוגדרת בהתחלה כתוצרת אורגנית צמחית.

ניר ימין: זה פשוט מיותר.

מרים פרוינד: בסדר.

ניר ימין: בתקנה 11(4) נאמר: "תחילתו של ביטול כאמור".

ניר ימין: האם זהו הביטול לפי פסקה (4)?

פנינה אורן-שנידור: כן.

ניר ימין: אם כך, אולי צריך להגיד "ביטול כאמור בפסקה זו", כדי שלא יתפרש כאילו זה ביטול לפי משהו אחר.

מרים פרוינד: כן.

מרים פרוינד: (קוראת תקנה 12, לגבי שינוי תווית: "המנהל רשאי, לבקשת בעל תעודת רישום לתכשיר אורגני, להתיר שינוי בנוסח תווית האריזה, אם ראה שההסברים וההוכחות לבקשה מצדיקים את השינוי, ורשאי המנהל להורות לשנותה מיוזמתו אם ראה צורך בכך".

מרים פרוינד: )

אורנית רז: אנו דיברנו על זה, על בכלל שינוי תוויות ומה זה אומר מבחינה מסחרית.

אורנית רז: אינני יודעת איך אפשר לעשות את זה שהיד לא תהיה קלה על ההדק בנושא הזה.

אורנית רז: זה כמו שעכשיו יש טענות לגבי זה שלא נותנים להם מספיק זמן להתארגן עם התוויות.

ניר ימין: אם המשרד מסכים, אני חושב שאולי אפשר להוסיף בסיפא שהשינוי ביוזמת המנהל יהיה אחרי שהוא נתן הודעה בכתב לבעל תעודת הרישום ואיפשר לו להשמיע את טענותיו בפניו או משהו מהסוג הזה.

ניר ימין: האם זה בסדר מבחינתכם?

מרים פרוינד: בסדר.

גלעד ארדן: כן, תכניס זאת.

מיכל סגן-כהן: זה מאריך.

מיכל סגן-כהן: זו תוספת מיותרת ומכבידה.

מיכל סגן-כהן: מה יקרה?

מיכל סגן-כהן: נניח שמישהו מגיש בקשה לרישום.

מיכל סגן-כהן: הוא לא ישנה תווית בלי להחליף איזו שהיא מלה איתו, אבל אם הוא צריך לתת הודעה ולכתוב מכתב, ואחר כך יתן לו זכות שימוע, זה יעכב עוד את כל הסיפור.

מרים פרוינד: לא.

מרים פרוינד: זה שינוי ביוזמת המנהל.

ניר ימין: זה שינוי ביוזמתו ולא שינוי לבקשת בעל התעודה.

גלעד ארדן: תכניס זאת.

ניר ימין: אם כך, תהיה סיפא שתאמר: "לאחר שהוא הודיע על כך בכתב לבעל תעודת הרישום, תינתן לו הזדמנות להשמיע - - -

גלעד ארדן: לדעתי, זה ברור מאליו מכוח כללי הסבירות.

גלעד ארדן: אבל, תכניס זאת.

מרים פרוינד: זה גם נעשה כך.

ניר ימין: בסיפא של תקנה 12 יבוא: "לאחר שהודיע על כך בכתב--

גלעד ארדן: "לאחר שנתן לו הודעה על כך בכתב ואיפשר לו לטעון את טענותיו".

ניר ימין: --תינתן לו הזדמנות להשמיע את טענותיו".

מיכל סגן-כהן: כלומר, "לאחר שתינתן הודעה על כך בכתב- - -

גלעד ארדן: הניסוח הדווקני יכול להיעשות לאחר הדיון.

גלעד ארדן: תודה.

מרים פרוינד: (קוראת תקנה 13, לגבי תחילה: "תחילתן של תקנות אלה ביום .........".) לדעתי, זה כמו התקנות של גופי בקרה, כי רק בתוצרת האורגנית, בייצור, יש בעיה.

אורנית רז: לא הבנתי.

גלעד ארדן: את נושא הייצור אני הולך לדחות למרץ כדי שעד אז אני אעביר את החוק.

גלעד ארדן: השאלה היא האם גם לגבי אלו יש טעם לחכות עד מרץ או שאת אלו אני יכול להתחיל מספטמבר, מיום שהחוק בתוקף.

גלעד ארדן: לכאורה, אין מניעה, ולדעתי אפילו עדיף שהם ייכנסו לתוקף בספטמבר יחד עם החוק, --

דוברת: כן.

גלעד ארדן: --כך שמי שכן מתיימר לשווק את זה התקנות האלה יחולו עליו.

גלעד ארדן: תחילתן של תקנות אלה ביום 1 בספטמבר 2008.

גלעד ארדן: עוד מעט אבהיר, לאחר הוראות המעבר, שכל האישור שלנו לתקנות האלה מותנה בכך שאנו נשלים גם את האישור של האחרות, כי אלה מפנות לאלה ואלה מפנות לאלה.

ניר ימין: השאלה היא מהי המשמעות כשאנו אומרים שאלה יתחילו ב-1 בספטמבר 2008 וההן יתחילו רק במרץ.

ניר ימין: איך אלה יפנו לתקנות שעדיין אינן בתוקף?

מרים פרוינד: הן מפנות רק לגבי השימוש.

גלעד ארדן: אם כך, בוא ונצמצם את ההפניה למה שנוגע למה שאמרה מרים פרוינד - לשימוש.

מרים פרוינד: זה כתוב.

ניר ימין: אבל, אם התקנות לא תהיינה בתוקף עד מרץ, מה יהיה מספטמבר עד מרץ?

מרים פרוינד: לא ישתמשו.

מרים פרוינד: אין חוק אורגני, ואין סטנדרט ייצור.

גלעד ארדן: יש חוק אורגני.

מרים פרוינד: אבל, אין סטנדרט ייצור.

ניר ימין: אם כך, בעצם, לא תהיה משמעות להפניה הזאת.

מרים פרוינד: כן, אבל זה נותן זמן לרשום חומרים, שברגע שזה ייכנס לתוקף יהיו חומרים רשומים.

גלעד ארדן: טוב.

גלעד ארדן: עכשיו, תקנה 14.

מרים פרוינד: (קוראת תקנה 14, לגבי הוראות מעבר: "תכשירים שנרשמו ערב תחילתן של תקנות אלה לעניין ייצוא תוצרת חקלאית אורגנית לאיחוד האירופי, יהיה רישומם תקף עד מועד פקיעת תעודת הרישום שלהם".

מרים פרוינד: )

ניר ימין: האם זה רק לאיחוד האירופי, כי שם יש את התקן שישראל עובדת לפיו?

פנינה אורן-שנידור: אנחנו אקוויוולנט אליהם.

מרים פרוינד: אנו מפורסמים כמדינה שלישית לאיחוד, ואלה הדרישות של האיחוד בעצם - לעבוד על-פי החומרים האלה.

ניר ימין: האם מי שייצא לארצות-הברית לא רלוונטי לתקנות?

פנינה אורן-שנידור: לא התקנות האלה, כי יש רשימות אחרות.

פנינה אורן-שנידור: יש חפיפה של חלק מהחומרים.

מרים פרוינד: בארץ גם הוחלט לאמץ את התקנות של השוק האירופי ולא את התקנות האמריקאיות, כי רוב החקלאים היום מכירים יותר את התקנות האלה בגלל האיחוד.

גלעד ארדן: ניר ימין, אדוני, האם סיימת את שאלותיך?

גלעד ארדן: בכפוף למה שהובהר לגבי האישור של התקנות, שתכף נתחיל לקרוא, ובכפוף לתקפות הסעיף המפנה לתקנות האלה, אני מאשר את כל התקנות להסדרת תוצרת אורגנית (תכשירים לשימוש בייצור תוצרת אורגנית צמחית), כאשר אישרנו שהתחולה תהיה מה-1 בספטמבר 2008 במגבלות שהסברנו כאן.

גלעד ארדן: אנו עוברים לתקנות האחרונות: תקנות להסדרת תוצרת אורגנית (תוצרת אורגנית צמחית - ייצורה ומכירתה).

גלעד ארדן: קחו בחשבון שזמננו קצר ויש לכם בערך שלוש דקות לעמוד.

גיא רילוב: מבחינת הסדר, אם יש לנו הערה, האם נוכל לעצור אותך באמצע הקריאה כדי שזה יתוקן?

גיא רילוב: אלה דברים קטנים, אבל משמעותיים.

מרים פרוינד: היושב-ראש מנהל את הישיבה ולא אני.

גלעד ארדן: אתה תגיד "סליחה", ואני אאשר לך ואז אתה תגיד את מה שיש לך להגיד.

מרים פרוינד: הפרק הראשון הוא פרק א': כללי.

מרים פרוינד: בסעיף 1, הגדרות, נאמר: "'הסבה' - הסבה של חלקה שאינה חלקה אורגנית לחלקה אורגנית; 'זרעים' - לרבות פקעות ובצלים; 'חומר ריבוי' - שתילים, יחורים ורכב; 'חלקה אורגנית' - קרקע שגוף אישור ובקרה אישר לגידול תוצרת אורגנית צמחית;".

גיא רילוב: אני רוצה לומר "חלקת שטח" במקום "חלקה אורגנית", כי, לדעתנו, "קרקע" היא לא הטרמינולוגיה הלא נכונה.

מיכל סגן-כהן: אני מבקשת לא לעשות שינויים במלים שעברו את המחלקה לחקיקת משנה.

מיכל סגן-כהן: אם כותבים "חלקת שטח", ישאלו אותי: "מה זה 'חלקת שטח'?

מיכל סגן-כהן: תגדירי 'חלקת שטח'".

מיכל סגן-כהן: אני לא רוצה להיכנס לזה.

גלעד ארדן: מה הבעיה בביטוי "קרקע"?

מיכל סגן-כהן: אני לא מבינה מה הבעיה.

גיא רילוב: "קרקע" זה soil, אדמה, ואפשר להסתכל במילון - בדקנו זאת - ואין לזה שום משמעות.

גלעד ארדן: אבל, לא מביאים לגוף האישור והבקרה קרקע שמנתקים אותה מהאדמה ומביאים לו עפר.

גלעד ארדן: הוא תוחם את זה על-פי המיקום הגיאוגרפי של חלקת השטח שעליה מונחת הקרקע.

גלעד ארדן: זה ברור, ואף אחד לא יטען אחרת.

גלעד ארדן: מה הוא יגדל?

גלעד ארדן: איפה כאילו בדיוק זה יגודל?

גלעד ארדן: קח בחשבון שלפני שזה מוגש לכנסת זה עובר בדיקה, ואם השינוי במינוחים שאנו לא בטוחים בהם זה יכול לתקוע זאת עוד פעם.

גלעד ארדן: וזאת, אלא אם כן אני אבין מהו החשש והאם יש פה איזה שהוא חשש למשהו.

גיא רילוב: לא חשש.

גיא רילוב: בתור חקלאים אורגניים, הבסיס שלנו הוא האדמה.

גיא רילוב: זו המהות של חקלאות אורגנית.

גיא רילוב: אבל, עזוב זאת!

גלעד ארדן: הביטוי "בחלקה" כבר עונה על מה שאתה אומר.

גלעד ארדן: מדובר על חלקה שהיא קרקע.

גיא רילוב: בסדר.

מרים פרוינד: (קוראת המשך תקנה 1, לגבי הגדרות: "'ייצור' - גידול, קטיף, מיון, אריזה, אחסון, עיבוד יבוא ויצוא;".

מרים פרוינד: )

גיא רילוב: אני חושב שייבוא וייצוא זה לא ייצור.

גיא רילוב: האם ייצור זה ייבוא וייצוא?

מרים פרוינד: למה?

מרים פרוינד: זה רק בתוך הגדרה.

מרים פרוינד: זה סתם לשם נוחות.

גלעד ארדן: מה זה: בתוך הגדרה?

ניר ימין: בכל מקום שעכשיו התקנות יגידו "ייצור", מתכוונים --

פנינה אורן-שנידור: --גם לייבוא וייצוא.

ניר ימין: זה נכון שזו לא המשמעות בלשון יום יום.

גלעד ארדן: אם יש הגבלות על הייצור, "ייצור" כמשמעו באמת, ברור שזה חל אחר כך.

גלעד ארדן: הרי הוא לא יכול לייבא או לייצא משהו שלא עבר תהליך של ייצור.

גלעד ארדן: הוא לא מייבא או מייצא את האויר.

גלעד ארדן: אם כך, למה צריך לכלול זאת פה?

גלעד ארדן: אני לא יודע מה זה משנה לאחר כך עבורךָ.

אריאל כהאן: יש הגדרה בחוק.

גלעד ארדן: בתקנה 2 נאמר: "לא ישתמש אדם בייצור תוצרת אורגנית צמחית".

גלעד ארדן: למה אני צריך לכלול בזה את הייבוא או הייצוא?

פנינה אורן-שנידור: גם החוק אומר.

מיכל סגן-כהן: החוק אומר: "'יצרן' - לרבות יבואן ומשווק".

מיכל סגן-כהן: זה התהליך שעובר מוצר.

גלעד ארדן: זהו.

גלעד ארדן: זו לא הפעולה עצמה.

פנינה אורן-שנידור: נכון.

גלעד ארדן: האם אתה מבין?

גלעד ארדן: לדוגמא בתקנה 2 לא בהכרח הוא זה שגידל את זה, אבל הוא כן זה שמייבא את זה.

גיא רילוב: אנו לא משפטנים.

גיא רילוב: מה לעשות?

גלעד ארדן: זה בסדר.

גלעד ארדן: וזאת, אלא אם כן, ניתקל בהמשך בשימוש בייצור שעושה לך איזו שהיא בעיה, ואז תגיד את זה.

מרים פרוינד: [קוראת המשך תקנה 1, לגבי הגדרות: "'מבקר' - מי שתפקידו, מטעם גוף אישור ובקרה, לבדוק עוסקים בתוצרת אורגנית; 'מוצר' - תוצרת אורגנית שעברה תהליך עיבוד; 'מספר E' - כהגדרתו בתקנות בריאות הציבור (מזון) (תוספי מזון), התשס"א-2001; 'מצע מנותק' - מצע לגידול צמחים שאינו מחובר לקרקע; 'עוסק' - עוסק בייצור תוצרת אורגנית צמחית; 'עיבוד' - כל פעולה לשינוי מרקם או צורה של תוצרת אורגנית צמחית; 'שאריות' - שאריות בקרקע או בתוצרת אורגנית של חומרים שלא הותרו לשימוש בתקנות אלה או בתקנות התכשירים האורגניים; 'תקנות התכשירים האורגניים' - תקנות להסדרת תוצרת אורגנית (תכשירים לשימוש בייצור תוצרת אורגנית), התשס"ח-2008".

מרים פרוינד: ]

ניר ימין: בהגדרות כאן לפעמים מדברים על תוצרת אורגנית צמחית, כמו ב"חלקה אורגנית", ולפעמים מדברים על תוצרת אורגנית כמו ב"מבקר" או ב"מוצר".

ניר ימין: האם זה בכוונה?

ניר ימין: האם יש משמעות להבדלים האלה?

ניר ימין: למשל: בהגדרת "חלקה אורגנית" מדובר על "קרקע שגוף אישור ובקרה אישר לגידול תוצרת אורגנית צמחית".

מרים פרוינד: כן.

מרים פרוינד: פה זה בכוונה, כי על קרקע אפשר לגדל גם בעלי-חיים.

פנינה אורן-שנידור: "מבקר" - מבקר אמור גם לעשות ביקורת על תוצרת מן החי.

ניר ימין: גם לגבי "מוצר" זה יכול להיות כך.

ניר ימין: כלומר, זה לא סתם.

מרים פרוינד: לא.

מרים פרוינד: בהחלט.

גלעד ארדן: האם יש עוד הערות לתקנה 1, ההגדרות?

גלעד ארדן: - לא.

גלעד ארדן: תקנה 1 מאושרת.

מרים פרוינד: (קוראת תקנה 2, לגבי איסור שימוש בחומרים מסויימים: "לא ישתמש אדם בייצור תוצרת אורגנית צמחית ברכיבים שיוצרו מצמחים שהונדסו באופן גנטי או ברכיבים שטופלו בקרינה מייננת ולא יטפל בתוצרת בקרינה מייננת".

מרים פרוינד: )

אורנית רז: אני חושבת שצריך להגיד שהמבחן צריך להיות אם יש או אין ולא הכוונה.

אורנית רז: אם יש זיהום גנטי שעבר ממקום למקום ברחף, לפי ההגדרה הזאת זה לא נחשב כי הוא לא התכוון.

אורנית רז: האם אתם מבינים מה אני אומרת?

אורנית רז: כתוב "לא ישתמש אדם בייצור.

אורנית רז: ..".

אורנית רז: אולי הוא לא השתמש, אבל זה עבר.

אורנית רז: מה שמעניין אותנו הוא האם יש או אין.

גיא רילוב: צריך להבהיר כאן את הבעיה הפרקטית.

גיא רילוב: היום, יש בעולם זיהום גנטי בחלקות שלא התכוונו שיהיה בהן זיהום גנטי.

גיא רילוב: אם יש זיהום גנטי של GMO, זה לא יכול להיות אורגני.

גלעד ארדן: האם אתה רוצה לקבוע לגביו עבירה פלילי בלי שהוא יודע שיש?

גלעד ארדן: אם הוא לא יודע מזה, אין את זה במשפט הפלילי.

גלעד ארדן: אתה יכול לבקש ממני לעשות פה אחריות קפידה כמו בתעבורה, אבל זה נראה לי קצת מרחיק לכת.

אורנית רז: אם לא חושבים שזו אשמתו של מישהו, השאלה היא - - -

גלעד ארדן: אם הוא היה רשלן ברמה מאד גבוהה ואדם סביר היה אמור להיות מודע שאיפה שזה הונח - ואני לא יודע בדיוק מה זה מה שהם אומרים - - -

מרים פרוינד: GMO - זיהום גנטי.

גיא רילוב: GMO - הנדסה גנטית.

גיא רילוב: זה מגיע ע"י --

דוברת: --בעיקר זרעים.

גיא רילוב: ברור.

גיא רילוב: זה יכול להגיע גם ע"י רחף, אבל בעיקר ע"י פעילות של אפילו דבורים וכל מיני דברים.

מרים פרוינד: אבל, הוא לא יכול לשלוט על זה.

גיא רילוב: השאלה היא האם זה ייחשב כתוצרת אורגנית.

גיא רילוב: השאלה היא מה יקרה.

פנינה אורן-שנידור: אם יגלו בבדיקות מעבדה, אז לא- - -

גלעד ארדן: אם יגלו - בוודאי לא.

גלעד ארדן: אתה שואל אותי מתי האיש צריך לעמוד לדין.

פנינה אורן-שנידור: הוא לא יעמוד לדין.

גלעד ארדן: זה ברור שזה לא ייחשב.

גיא רילוב: מבחינת האידיאולוגיה האורגנית, ההנדסה הגנטית יותר גרועה מדישון.

גלעד ארדן: הבנתי.

גלעד ארדן: לפרוטוקול, חד-משמעית, זה לא ייחשב תוצרת אורגנית.

פנינה אורן-שנידור: אבל, הוא לא יהיה בר-ענישה.

גלעד ארדן: זה רק לגבי הענישה שלו.

גיא רילוב: בסדר.

גלעד ארדן: אני מדבר על הענישה שלו.

ניר ימין: האם "תוצרת אורגנית צמחית" היא כפי שהיא מוגדרת בתקנות התכשירים?

ניר ימין: אין פה הגדרת "תוצרת אורגנית".

מרים פרוינד: "תוצרת אורגנית צמחית" - כך התקנות נקראות.

מיכל סגן-כהן: אבל, לא כתובה הגדרת "תוצרת אורגנית צמחית".

מיכל סגן-כהן: ניסינו לכתוב "תוצרת אורגנית", והמחלקה לחקיקת משנה כך רצתה את הניסוח, כדי שיהיה ברור שמדובר על תוצרת אורגנית צמחית לכל האורך.

גלעד ארדן: אבל, מה זה?

ניר ימין: האם זה לפי מה שדיברנו עכשיו, בתקנות התכשירים?

מיכל סגן-כהן: כתוב היום בחוק "תוצרת אורגנית צמחית".

ניר ימין: כתוב: "מן הצומח".

מיכל סגן-כהן: אם כך, זה צריך להיות "מן הצומח" בכלל.

מיכל סגן-כהן: בעבר, זה היה: "צמחית".

מיכל סגן-כהן: שינו את זה בחוק.

גלעד ארדן: מי במחלקה לחקיקת משנה עבר על זה?

גלעד ארדן: אולי יש ברוגז בין המחלקה לחקיקה ראשית למחלקה לחקיקת משנה, והם משתמשים בהגדרות שונות.

ניר ימין: זה עניין של נוסח.

ניר ימין: תבדקו זאת אצלכם.

ניר ימין: אם תראו שזה דורש תיקון וזה לא נעשה בכוונה, אנו נתקן ואיפה שכתוב "תוצרת אורגנית צמחית" נשנה ל"תוצרת אורגנית מן הצומח" כמו שכתוב בחוק.

מיכל סגן-כהן: בסדר.

גלעד ארדן: אם כך, אני מאשר את תקנה 2.

מרים פרוינד: [קוראת תקנה 3, לגבי הפרדה ושילוט: "(א) לא יגדל אדם תוצרת חקלאית צמחית בחלקת גידול שבהסבה אלא אם כן בכניסות לחלקה מוצבים שלטים שרשום עליהם 'חלקה בהסבה'.

מרים פרוינד: ".]

גלעד ארדן: מה זו "חלקה בהסבה"?

מרים פרוינד: הגדרנו "הסבה", וזהו תהליך המעבר מחלקה רגילה לחלקה אורגנית.

מרים פרוינד: [קוראת המשך תקנה 3, לגבי הפרדה ושילוט: "(ב) לא יגדל אדם תוצרת אורגנית בחלקה אורגנית אלא אם כן בכניסות לחלקה האורגנית מוצבים שלטים שרשומות עליהם המלים 'חלקה אורגנית'.

מרים פרוינד: (ג) לא יעבד אדם תוצרת אורגנית, לא ימיין ולא יארוז תוצרת כאמור אלא אם כן באותו מקום ובאותו זמן אין מעבדים, ממיינים או אורזים מוצרים שאינם תוצרת אורגנית, ואלא אם כן מוצב, באופן בולט לעין שלט שרשום בו 'ייצור תוצרת אורגנית'.

מרים פרוינד: (ד) לא יאחסן אדם תוצרת אורגנית אלא במקום שאין מאחסנים בו תוצרת שאינה תוצרת אורגנית, ובכניסה למקום מוצב שלט שרשום בו 'תוצרת אורגנית'.

מרים פרוינד: (ה) לא יציג אדם למכירה ולא יציע תוצרת אורגנית אלא אם כן מקום הצגתה נפרד ממקום הצגתה של תוצרת שאיננה אורגנית ובמקום מוצב שלט שרשום בו 'תוצרת אורגנית'".

מרים פרוינד: ]

גלעד ארדן: מה זה "נפרד"?

מרים פרוינד: זה לא יהיה על אותו דוכן, אלא על דוכן ליד.

מרים פרוינד: (קוראת תקנה 4, לגבי ניקוי וחיטוי: "לא יעבד אדם תוצרת אורגנית לא ימיין ולא יארוז תוצרת כאמור אלא אם כן הוא ניקה, חיטא ושטף היטב במים את הציוד, הכלים ומשטחי העבודה הנמצאים בשטח העיבוד והמיון או האריזה באופן שלא נשארו בהם שאריות של חומרי הניקוי או החיטוי.

מרים פרוינד: ".)

גלעד ארדן: בנוסח שלפנינו כתוב "והחיטוי", ואת קראת: "או החיטוי".

גלעד ארדן: האם זה "או החיטוי"?

מרים פרוינד: זה: "והחיטוי".

גלעד ארדן: האם יש הערות לתקנות 3 ו-4?

ניר ימין: יש לי כמה שאלות.

ניר ימין: התקנה כאן מדברת על תוצרת אורגנית ולא בהכרח צמחית.

ניר ימין: האם בכל ההפרדה ושילוט מדובר על הכל, גם מן החי וגם צמחית?

מרים פרוינד: לא.

מרים פרוינד: צמחית.

מרים פרוינד: התקנה היא תקנה לא אורגנית.

ניר ימין: האם צריך לתקן את זה ל"לא יעבד אדם תוצרת אורגנית צמחית"?

גלעד ארדן: "מן הצומח".

מרים פרוינד: אני לא יודעת.

מרים פרוינד: זה עניין של נוסח, כי התקנות עצמן נקראות: "תוצרת אורגנית צמחית (ייצורה ומכירתה)".

מרים פרוינד: אני לא יודעת אם צריך או לא.

ניר ימין: כן, אבל בתקנה 2 אמרנו "תוצרת אורגנית צמחית".

גלעד ארדן: יש סעיפים שהשם שלהם לא משנה כלום.

גלעד ארדן: מה זה משנה מה השם?

גלעד ארדן: יש הגדרות.

מיכל סגן-כהן: אנו נעשה אחידות, ואנו נסגור את זה איתךָ אם זה יהיה "תוצרת אורגנית צמחית" או משהו אחר.

גלעד ארדן: המטרה ברורה.

ניר ימין: לפרוטוקול: זה יחול על תוצרת אורגנית צמחית ולא על "מן הצומח".

דוברת: כן.

ניר ימין: בתקנה 3(ה) נאמר: "לא יציג אדם למכירה ולא יציע".

ניר ימין: אם אני מציע לחברי ואינני לא מוכר לו - הורדנו את הביטוי "מכירה".

ניר ימין: אם אני עושה זאת שלא בתמורה ואני מציע למישהו, אני לא אמור לעבור על התקנות האלה - לא?

פנינה אורן-שנידור: הוא לא יציג והוא לא יציע.

אריאל כהאן: יכול להיות שאפשר להציע למכירה בלי להציג.

גלעד ארדן: אם אתה רוצה לשאול "האם אתה רוצה לטעום ביס מזה?", תחזיק שלט ביד.

גלעד ארדן: תמחקו את המלה "יציע".

מיכל סגן-כהן: כלומר, ייאמר: "לא יציג אדם למכירה תוצרת אורגנית אלא אם כן...".

ניר ימין: בתקנה 4 נאמר:

ניר ימין: באופן שלא נשארו בהם שאריות של חומרי הניקוי".

ניר ימין: האם בודקים?

ניר ימין: האם זה מבחן אבסולוטי?

ניר ימין: האם לא אמורות להיות שאריות בכלל?

ניר ימין: אולי צריך לומר "למיטב בדיקתו".

ניר ימין: נניח שקרצפתי את הרצפה ובסוף איכשהו נשארו שאריות.

מיכל סגן-כהן: זה יחטיא את מטרת התקנות.

מיכל סגן-כהן: זה לא "למיטב ידיעתו".

גלעד ארדן: אפשר לשאול זאת על כל דבר.

גלעד ארדן: לגבי כל דבר שיש איסור, תוכל לבוא ולהגיד: "ואם נשאר קצת, קצת קצת?".

גלעד ארדן: זו מדיניות אכיפה.

גלעד ארדן: זה כך גם בסמים.

גיא רילוב: תוספת - זה לא רק חומרי ניקוי וחיטוי אלא גם חומרי הדברה, כי יכולה להיות סיטואציה- - -

פנינה אורן-שנידור: זה לגבי ניקוי, ויש לנו סעיף אחר על הדברה.

מיכל סגן-כהן: זה סעיף ניקוי.

אורנית רז: בסדר.

גלעד ארדן: אם כך, אני מאשר את תקנות 3 ו-4.

גלעד ארדן: אישרנו את תקנות 1 ו-2 - נכון?

לאה ורון: כן.

מרים פרוינד: עתה, פרק ב': סימון ופרסום תוצרת אורגנית.

מרים פרוינד: (קוראת תקנה 5, לגבי סימון זרעים וחומר ריבוי: "לא יאשר גוף אישור ובקרה סימון זרעים וחומר ריבוי בסמל בקרה אלא אם כן הופקו מצמחי-אם שעובר להפקה הם תוצרת אורגנית, לתקופות המפורטות להלן: - - -

אורנית רז: מבחינת הניסוח, אני לא מצליחה להבין את המשפט "שעובר להפקה הם תוצרת אורגנית".

ניר ימין: לפני ההפקה.

ניר ימין: טרם ההפקה.

אורנית רז: זה משהו עם העברית.

אורנית רז: נאמר: "אלא אם כן הופקו מצמחי-אם שעובר להפקה".

ניר ימין: הכוונה היא, שלפני ההפקה הם היו תוצרת אורגנית, כלומר שצמחי-האם לפני מועד ההפקה היו תוצרת אורגנית.

אורנית רז: אם זה בסדר מבחינתכם, בואו ונכתוב: "לפני מועד...".

גיא רילוב: הנוסח לא ברור.

גיא רילוב: אנו חקלאים, ולא הצלחנו להבין זאת.

ניר ימין: אפשר לומר: "שלפני מועד הפקתם".

גלעד ארדן: "שטרם הפקתם היו".

ניר ימין: נכון.

ניר ימין: אפשר לומר: "שטרם הפקתם היו תוצרת אורגנית".

ניר ימין: האם "צמחי-אם" זה ברור?

ניר ימין: אני לא יודע מה זה "צמחי-אם".

דוברת: כן.

גלעד ארדן: האם זה כמו שכלב גזעי רק כששני ההורים גזעיים?

מיכל סגן-כהן: אריאל כהאן אומר שלא סתם אמרנו "עובר".

מיכל סגן-כהן: "עובר" זה רצף ותהליך, ופה זה כאילו נקודת זמן.

אריאל כהאן: אם היו לפני והפסיקו, זה נכנס פה - - -

ניר ימין: כלומר, אין סמיכות זמנים.

אריאל כהאן: אם אתה אומר "טרם זה", אז יכול להיות שלפני חצי שנה הם היו ואז הם התקלקלו.

גלעד ארדן: האם את חושבת שהניסוח שלהם הוא אולי יותר טוב?

דובר: זה יכול לפגוע בכם, כי יכול להיות - - -

אורנית רז: אני רק רוצה שיהיה אפשר לקרוא את זה ולהבין את זה.

אריאל כהאן: זה נמצא הרבה בחקיקה.

אריאל כהאן: "עובר להפקתם" זה ביטוי בעברית.

גלעד ארדן: שאלה - אם אני מבין נכון, צמח-אם לא יכול להיות רגיל ואז יום אחד הוא עושה יוגה או משהו ונהיה אורגני.

גלעד ארדן: גם ה"אם" הוא אורגני מרגע לידתו.

גלעד ארדן: אם הוא לא גודל כאורגני, הוא לא אורגני.

מרים פרוינד: לא.

גלעד ארדן: הוא לא יכול להיות אורגני רק בשניה שלפני שעשו ממנו משהו אורגני.

גלעד ארדן: הוא צריך להיות אורגני ממקורו.

גלעד ארדן: האם אתה מבין מה אני מתכוון?

פנינה אורן-שנידור: אבל, הוא יכול לעבור גם הסבה.

גלעד ארדן: ואז, יש לי שאלה פילוסופית: הרי איך אני יכול לקבוע שהוא היה אורגני?

גלעד ארדן: אני צריך שגם הסבתא היתה אורגנית.

גלעד ארדן: ואז, איך נגיע עד גן-עדן?

דובר: לזה קבעו את פרק ההסבה.

מיכל סגן-כהן: אני חושבת שלשונית זה לא נכון, ואגיד לכם למה.

מיכל סגן-כהן: "עובר להפקתו" - בשלב כלשהו יתכן שהוא באמת היה לא-אורגני.

פנינה אורן-שנידור: כן.

פנינה אורן-שנידור: זה יכול להיות.

פנינה אורן-שנידור: יש פרק הסבה.

פנינה אורן-שנידור: הוא עובר הסבה.

פנינה אורן-שנידור: יש מטעים שהתחילו כמטעים קונבנציונליים ואחרי כן הפכו לאורגניים.

גלעד ארדן: האם מה שקיים כרגע הוא הופך להיות אורגני או מה שיוצא ממנו?

פנינה אורן-שנידור: אחרי שלוש שנים שהוא גדֵל ומטופל בשיטות אורגניות, הוא הופך להיות אורגני.

מיכל סגן-כהן: אם אתה כותב "שטרם", זה אומר שתמיד הוא היה וזו עובדה.

מיכל סגן-כהן: טרם להפקה הוא היה אורגני.

מיכל סגן-כהן: הוא נולד אורגני.

גלעד ארדן: אם כך, למה אני צריך לומר כל הזמן שהוא היה אורגני?

מיכל סגן-כהן: אתה לא צריך, אבל זה מה שמבקשים מאיתנו לפי התיקון.

מיכל סגן-כהן: "עובר להפקה" זה בסדר.

גלעד ארדן: הבנתי.

גלעד ארדן: כלומר, בתקופה שסמוכה להפקה ממנה, --

מיכל סגן-כהן: כן.

גלעד ארדן: --ולא באיזו שהיא תקופה נעלמת שאני לא יודע מתי היא בדיוק.

גלעד ארדן: אם כך, הניסוח שלהם יותר טוב.

ניר ימין: האם זה יהיה: "שעובר להפקתם"?

מיכל סגן-כהן: אם כך, לא מתקנים.

גלעד ארדן: נכון.

גלעד ארדן: זה יישאר: "שעובר להפקה".

ניר ימין: אני חושב, שהתיקון שלך כן היה במקום: "שהיו תוצרת אורגנית".

ניר ימין: האם צריך להשאיר "הם תוצרת אורגנית".

מיכל סגן-כהן: למה "היו"?

מיכל סגן-כהן: הם עדיין.

מיכל סגן-כהן: הם היו והם נמשכים.

גלעד ארדן: כי זה עבר.

גלעד ארדן: זה: "שעובר להפקה היו תוצרת אורגנית".

גלעד ארדן: אנו מדברים על מצב, שעכשיו מבקשים אישור למה שהופק מצמח-האם.

גלעד ארדן: בודקים ש"עובר להפקה" של מה שלפנינו צמח-האם היה אורגני.

מרים פרוינד: נכון.

גלעד ארדן: אם כך, הוא היה, והוא לא היום.

גלעד ארדן: אולי היום כבר אכלו אותו.

גלעד ארדן: כלומר, הוא לא בהכרח קיים.

מרים פרוינד: (קוראת המשך תקנה 5, לגבי סימון זרעים וחומר ריבוי: "(1) בגידולים חד-שנתיים - עונת גידול אחת לפחות; (2) בגידולים רב-שנתיים - שתי עונות גידול לפחות".

גלעד ארדן: האם יש הערות?

גלעד ארדן: אין.

גלעד ארדן: אני מאשר את תקנה 5.

מרים פרוינד: (קוראת תקנה 6, לגבי סימון תוצרת בהסבה: "גוף אישור ובקרה רשאי להתיר סימון 'תוצרת בהסבה לאורגני' בתוצרת שגודלה בחלקות שבהסבה כאמור בפרק ד' החל בשנה השנייה להסבה".

מרים פרוינד: )

גלעד ארדן: האם יש הערות?

גלעד ארדן: - אין.

גלעד ארדן: אני מאשר את תקנה 6.

מרים פרוינד: עתה, פרק ג': תנאי תשתית לחלקה אורגנית.

מרים פרוינד: [קוראת תקנה 7, לגבי מרחק מזערי: "(א) המרחק המזערי בין חלקה אורגנית לחלקה שאיננה אורגנית לא יפחת משלושים מטרים, --

גלעד ארדן: מה?

גלעד ארדן: האם זה מגבול לגבול?

פנינה אורן-שנידור: כן.

גלעד ארדן: מה יש ב-30 המטרים האלה?

פנינה אורן-שנידור: דרך או גדר חיץ.

מרים פרוינד: --ואם החלקה שאיננה אורגנית מרוססת מן האוויר, לא יפחת המרחק ממאתיים מטרים.

מרים פרוינד: (ב) על אף האמור בתקנת משנה (א), בחלקות אורגניות שאינן סמוכות לחלקות שמרוססות מן האוויר, רשאי גוף אישור ובקרה לאשר מרחק קטן משלושים מטרים ובלבד שהמרחק שלא יפחת מעשרה מטרים.

מרים פרוינד: אם ראה שקיימים בחלקה האורגנית התקנים פיזיים ואזורי חיץ שמונעים רחף מחלקות סמוכות שאינן אורגניות.

מרים פרוינד: ".] בתקנה 7(ב) יש טעות כתיב וכתוב "יפחתן" - האות ן' מיותרת, וזה צריך להיות "יפחת".

גלעד ארדן: ראינו זאת.

גלעד ארדן: זו המחלקה לחקיקת משנה.

מיכל סגן-כהן: לא.

מיכל סגן-כהן: זה אני.

מרים פרוינד: טעות כתיב נוספת היא, שחסרה נקודה בסוף הפסקה, לאחר המלים "שאינן אורגניות".

אורנית רז: בתקנות האירופאיות והאמריקאיות לא מציינים מרחקים, בגלל שהאחריות היא על המגדל לדאוג שלא יגיע רחף.

אורנית רז: אתם יודעים על מה אני מדברת.

מרים פרוינד: אין לי בעיה עם זה.

אורנית רז: אני הייתי מורידה את המרחקים.

פנינה אורן-שנידור: לא את כל המרחקים.

גלעד ארדן: את מתכוונת להוריד את העשרה מטרים.

פנינה אורן-שנידור: את העשרה מטרים.

אורנית רז: בתקנה 7(ב).

דובר: זה אפילו יוצר אחריות יותר גדולה על המגדל.

גלעד ארדן: בסדר.

גלעד ארדן: אני מוכן להוריד את ה"לא יפחת מעשרה מטרים", אבל עדיין ברור שכדי לרדת מ-30 מטרים הוא צריך לפנות לגוף אישור ובקרה לקבל היתר.

גלעד ארדן: הוא צריך להגיד: "הנה, תראו שמתי קיר וכו', ותאשרו לי לרדת", ואז הוא יכול גם לאשר לו שבעה מטרים.

גלעד ארדן: - בסדר?

מרים פרוינד: כן.

גלעד ארדן: טוב.

גלעד ארדן: אם כך, אנו מורידים את זה.

ניר ימין: מורידים את המלים: "ובלבד שהמרחק לא יפחת מעשרה מטרים".

מיכל סגן-כהן: כלומר, הוא יכול לאשר לו.

מרים פרוינד: את לא מגבילה אותו עד כמה הוא יכול לאשר.

לאה ורון: גם מרחק של ששה מטרים.

פנינה אורן-שנידור: במידה ויש חממות, במידה ויש את ההתקנים - - -

גלעד ארדן: זהו שיקול דעת של הגוף אישור ובקרה.

מיכל סגן-כהן: הוא יכול לתת לו בצמוד.

מרים פרוינד: כן, אם הוא השתכנע.

פנינה אורן-שנידור: כן, אם יש התקנים.

גלעד ארדן: הוא יכול לאשר בקומות לאשר.

גיא רילוב: את זה הוא לא יכול, כי חקלאות אורגנית קשורה לקרקע.

גלעד ארדן: הבנתי.

ניר ימין: האם גוף אישור ובקרה מאשר בכלל חלקות אורגניות?

דוברת: כן.

ניר ימין: אם כך, אולי בתקנת משנה (א), בתקנה 7, גם צריך להגיד שגוף האישור ובקרה לא יאשר חלקה אורגנית אלא אם כן המרחק המזערי בינה לבין חלקה שאיננה אורגנית הוא וגו'.

פנינה אורן-שנידור: אבל, זה נכון לכל התקנה הזאת.

פנינה אורן-שנידור: את כל התקנה מאשר גוף אישור ובקרה.

ניר ימין: אבל, בתקנה 7(ב) מדברים על הסמכות.

מרים פרוינד: הסמכות היא תמיד של גוף הבקרה, אבל פה מכיון שגוף הבקרה יכול לתת את ההנחות האלה אתה מזכיר אותו במיוחד.

מרים פרוינד: אבל, הכל פה ביקורת.

מרים פרוינד: אנו נגיע לקטע של הפיקוח.

ניר ימין: בתקנה 8 אתם אומרים "לא יאשר גוף אישור ובקרה", וגם בתקנה 10 נאמר: "לא יתן גוף אישור ובקרה".

מרים פרוינד: בסדר.

גלעד ארדן: צריכה להיות הרמוניה חקיקתית.

גלעד ארדן: תוסיף: "לא יאשר גוף אישור ובקרה חלקה אורגנית אלא אם כן ראה שהמרחק המזערי בין חלקה אורגנית לחלקה שאיננה אורגנית הסמוכה לה לא יפחת משלושים מטרים".

מיכל סגן-כהן: אבל, מותר לו בתקנה 7(ב).

גלעד ארדן: בסדר.

גלעד ארדן: אני מתקן את תקנה 7(א).

ניר ימין: רק ברישא של תקנה 7(א), לפני המלה "מרחק", יהיה: "לא יאשר גוף אישור ובקרה חלקה אורגנית אלא אם כן ראה כי המרחק..." וכו'.

גלעד ארדן: יופי.

גלעד ארדן: אם כך, אנו מאשרים את תקנה 7(א) ו-(ב) בשינויים שהצגנו.

מרים פרוינד: (קוראת תקנה 8, לגבי מניעת סחף: "לא יאשר גוף אישור ובקרה חלקה אורגנית אלא אם כן ראה שננקטו אמצעים למניעת סחף מהחלקה ואליה.".)

גלעד ארדן: האם יש הערות?

גלעד ארדן: - אין.

גלעד ארדן: אני מאשר את תקנה 8.

מרים פרוינד: [קוראת תקנה 9, לגבי מערכות השקיה: "לא יחבר אדם מערכת השקיה לחלקה אורגנית אלא אם כן - (1) היא נפרדת ממערכות השקיה המשמשות בחלקות שאינן אורגניות; (2) היא סגורה ומוגנת, מראש הקו באמצעות מגוף למניעת זליגה של חומרי דישון, הזנה והדברה למי ההשקייה.

מרים פרוינד: ".]

גלעד ארדן: דרך אגב, האם זה לא משהו שהגוף אישור ובקרה צריך לבדוק?

גלעד ארדן: אם פה כתבתם במיוחד "לא יחבר אדם", כלומר לגוף אישור ובקרה אין איסור לאשר אם הוא כן חיבר.

פנינה אורן-שנידור: הוא אמור לבדוק את זה.

מרים פרוינד: הוא אמור לבדוק את זה.

גיא רילוב: יש פה בעיה קונצפטואלית ומקצועית.

גיא רילוב: הבעיה הראשונה היא שצריך להתייחס למקור המים.

גיא רילוב: בתקנה 9(1) בכל זאת צריך להתייחס לְמה היא מערכת המים.

גיא רילוב: מערכת המים היא לא רק הצינור המוביל, אלא המאגר שזה יכול לבוא ממנו וכל מיני דברים.

גיא רילוב: יש כאן צורך בהתייחסות ספציפית.

גיא רילוב: הדבר השני הוא: מז"ח שאתם מגדירים אותו, מניעת זרימה חוזרת, בעצם מונעת זליגה של דשנים מהחלקה האורגנית לחלקות אחרות אבל היא לא מונעת כניסת דשנים מחלקות סמוכות.

מרים פרוינד: לכן, היא נפרדת.

מרים פרוינד: תסתכל.

מרים פרוינד: זה מופיע פעמיים, כשפעם אחת זו מערכת נפרדת.

גיא רילוב: למז"ח אין משמעות כאן.

גיא רילוב: ברור לךְ שלא תהיה זליגה של חומרים כימיים מחלקה אורגנית לחלקות לא אורגניות.

גיא רילוב: דרך אגב, הפתרון שלי, ואינני יודע אם אפשר ליישמו, שמז"חים יותקנו בחלקות הסמוכות שאינן אורגניות והן ימנעו את זליגת הדשנים.

מיכל סגן-כהן: ראשית, יש תקנות של משרד הבריאות לדברים.

מיכל סגן-כהן: שנית, אינך יכול לעשות זאת; אתה מחייב מישהו אחר.

מיכל סגן-כהן: אי-אפשר שהשכנים שלך יעשו זאת.

גיא רילוב: אם כך, זה מיותר.

מיכל סגן-כהן: לא.

מיכל סגן-כהן: אומרים לך שני דברים: דבר אחד - לא תהיה מחובר למערכת הרגילה.

מיכל סגן-כהן: אתה תהיה מחובר בלי לעבור במערכת רגילה באמצע.

מיכל סגן-כהן: הדבר השני - תהיה לך את ההגנה הנוספת.

גיא רילוב: בתור חקלאי, אני מסביר לךְ שמז"ח לא מגן עליךָ.

גיא רילוב: מז"ח מונע ממך להזרים חזרה.

גיא רילוב: לכן, למז"ח כאן אין משמעות.

גיא רילוב: מי שכתב את זה לא מבין מה זה מז"ח.

גיא רילוב: מז"ח מונע זליגה מהשדה שלך למערכת הכללית.

מרים פרוינד: גיא, אנו נברר את זה, ונחזור עם הפתרון המקצועי לזה - בסדר?

גיא רילוב: תצטרכו לברר את הקטע הזה.

גיא רילוב: כאן זו פשוט טעות מקצועית.

מיכל סגן-כהן: האם הוועדה מסמיכה להגיע להבנה בתקנה 9(2) כדי שאנו נכתוב את הדבר הנכון?

ניר ימין: לא.

ניר ימין: היא לא יכולה להסמיך - - - אם זה משהו שהוא הכרעה של הוועדה.

גלעד ארדן: אם יש הבדל מהותי, אני לא יכול.

גיא רילוב: הייתי מציע להוריד את נושא המז"ח (מניעת זליגה חוזרת) מהחלקה האורגנית, כי אין לו משמעות.

פנינה אורן-שנידור: הסעיף הזה נכתב בעיקר למשקים מעורבים.

גיא רילוב: אבל, את מדברת על חקיקה אורגנית.

מיכל סגן-כהן: אני רוצה להבין.

מיכל סגן-כהן: האם בחלקה אורגנית אין בכלל דישון דרך המים?

גיא רילוב: בחלקה אורגנית יכול להיות דישון דרך המים - לא של חומרים שמסכנים.

מיכל סגן-כהן: לא משנה אם הם מסכנים או לא.

מיכל סגן-כהן: אם יכולה להיות הזנה דרך המים, אז- - -

גיא רילוב: בסדר, אבל זה במסגרת תקנות בריאות העם.

מיכל סגן-כהן: לא נכון.

גיא רילוב: כן נכון.

מיכל סגן-כהן: אם יש הזנה דרך המים, פסקה (2) נכונה.

גיא רילוב: היא לא נכונה, כי כאשר ההזנה היא דרך המים היא בחומרים שמאושרים כאורגניים.

מרים פרוינד: מה אם אנו נכתוב:

מרים פרוינד: היא נפרדת מראש הקו ולעשות את ראש הקו, כלומר שזה יהיה ברור שזו מערכת נפרדת לחלוטין?

גיא רילוב: בסדר, אבל תנסחי זאת שאנו נראה איך את רוצה.

גיא רילוב: גם מקור המים חשוב כאן.

פנינה אורן-שנידור: מקור המים - משרד הבריאות אחראי על זה.

מרים פרוינד: אפשר לומר: "היא סגורה, מוגנת ונפרדת מראש הקו", נכון?

גיא רילוב: האם את מדברת על תקנה 9(2)?

גיא רילוב: איך היא יכולה להיות סגורה ומוגנת מראש הקו, אם אין הגנה מהחלקות הסמוכות.

גיא רילוב: אני לא מבין את זה.

פנינה אורן-שנידור: אבל, אנו לא יכולים להגן על- - -

מרים פרוינד: אתה צריך לדאוג לזה.

לאה ורון: גיא רילוב, מהו המצב היום?

לאה ורון: איך אתם משקים היום את החלקות האורגניות?

מרים פרוינד: בקווים נפרדים.

מרים פרוינד: זה מה שרשום בתקנה 9(1).

גיא רילוב: משקים בקווים נפרדים, וצריך להגדיר את זה.

גיא רילוב: מבחינתנו, למז"ח אין משמעות.

מרים פרוינד: הוא צודק.

ניר ימין: איפה כתוב פה "מז"ח".

ניר ימין: מה זה?

גיא רילוב: כתוב: "מגוף למניעת זליגה של חומרי דישון".

גיא רילוב: המטרה היא להגן על החלקה האורגנית ולא שהחלקה האורגנית תגן על אחרים.

פנינה אורן-שנידור: אין בעיה להוריד את עניין המגוף, אבל היא עדיין צריכה להיות סגורה ומוגנת.

גיא רילוב: כן.

גיא רילוב: בסדר.

מיכל סגן-כהן: אם כך, היא סגורה ומוגנת, מראש הקו - במה?

מרים פרוינד: "מראש הקו".

מיכל סגן-כהן: מה זה "מראש הקו"?

מיכל סגן-כהן: זו אמירה שאינני מבינה אותה.

מיכל סגן-כהן: ממה היא סגורה ומוגנת?

מיכל סגן-כהן: איך היא סגורה ומוגנת?

מיכל סגן-כהן: איזו מין אמירה זו?

גיא רילוב: זו שאלה.

גיא רילוב: אין לי פתרון מקצועי לזה כרגע, אלא אם מה שאמרתי, לגביו אמרתם אולי בצדק אומרים שאין אפשרות להכריח אחרים.

מרים פרוינד: גיא רילוב, אם אנו נוריד את המגוף, זה יהיה "היא סגורה ומוגנת מזליגה של חומרי.

מרים פרוינד: ..".

גיא רילוב: איך היא סגורה ומוגנת?

מרים פרוינד: היא סגורה ומוגנת.

פנינה אורן-שנידור: יש ברז חוזר.

גיא רילוב: אם כך, תורידו את כל הסעיף הזה, כי אין לו משמעות.

מרים פרוינד: לא.

מרים פרוינד: למה?

מרים פרוינד: אנו רוצים להיות בטוחים שלא תהיה זליגה של חומרים אליה.

מרים פרוינד: אפשר לומר: "היא סגורה ומוגנת מפני זליגת חומרי הדישון- - -

גיא רילוב: תני לי פתרון מקצועי לזה.

גיא רילוב: בתור חקלאי, אני לא יודע מה את רוצה ממני עכשיו.

גיא רילוב: אני בעד "סגורה ומוגנת", אבל הפתרון שהצעתי לא מקובל עלייך.

מרים פרוינד: אפשר לומר: "סגורה ומוגנת מפני זליגת חומרי דישון, הזנה והדברה למי ההשקייה".

גיא רילוב: לא.

גיא רילוב: אפשר להגיד: "סגורה ומוגנת--

מרים פרוינד: --מפני זליגה".

מרים פרוינד: זה מה שאני אומרת.

מרים פרוינד: לא איך, אלא מפני זליגה.

גיא רילוב: בסדר.

מיכל סגן-כהן: הנוסח יהיה: "היא סגורה ומוגנת" - "מראש הקו" או שלא?

מרים פרוינד: בלי.

מרים פרוינד: לא צריך זאת.

מרים פרוינד: זה כבר מספיק.

מרים פרוינד: ייאמר: "מפני זליגת חומרי דישון, הזנה והדברה למי ההשקייה".

גיא רילוב: בסדר.

גיא רילוב: אלקים יודע איך עושים זאת, אבל בסדר.

גלעד ארדן: מהו הנוסח?

מרים פרוינד: הורדנו את המז"ח, כלומר ייאמר: "היא סגורה ומוגנת מפני זליגה של חומרי דישון, הזנה והדברה למי ההשקייה".

אריאל כהאן: האם יש לנו רעיון איך עושים את זה?

מרים פרוינד: הם יודעים.

מרים פרוינד: הוא צריך לתכנן.

גיא רילוב: אני אצטרך לדאוג לזה.

גיא רילוב: הדבר המהותי הוא שהיום רוב החלקות הרגילות נדרשות למז"חים.

גלעד ארדן: זו אחריות החקלאי.

גלעד ארדן: הוא צריך לדאוג שהחלקה סגורה ומוגנת.

גלעד ארדן: האם אני צריך לעשות לו את כל המפרט?

גלעד ארדן: !

מיכל סגן-כהן: נכון.

גיא רילוב: זה בסדר.

מיכל סגן-כהן: הוא רוצה אחרת - שיעשה אחרת, ורק שידאג לתוצאה.

גלעד ארדן: האם יש עוד הערות?

גלעד ארדן: בסדר, קיבלנו הערתךָ.

גלעד ארדן: תקנה 9 מאושרת בנוסח החדש ששינינו.

מרים פרוינד: עתה, פרק ד': הסבת חלקות גידול מחקלאות מקובלת לחקלאות אורגנית.

מרים פרוינד: (קוראת תקנה 10, לגבי הסבת חלקות גידול: "לא יתן גוף אישור ובקרה היתר לתוצרת אורגנית צמחית שיוצרה בישראל אלא אם כן יוצרה בחלקות גידול שסיימו תקופת הסבה לפי תקנות אלה.

מרים פרוינד: ".) [קוראת תקנה 11, לגבי משך תקופת ההסבה: "משך תקופת ההסבה הוא כמפורט להלן: (1) לגידולים חד-שנתיים - שנתיים לפני זריעה או שתילה של תוצרת אורגנית; (2) לגידולים רב-שנתיים - שלוש שנים לפני קטיף התוצרת.

מרים פרוינד: ".]

גלעד ארדן: גיא רילוב, האם יש לך הערה?

גיא רילוב: לא.

גלעד ארדן: תקנות 10 ו-11 מאושרות.

מרים פרוינד: [קוראת תקנה 12, לגבי קביעת תקופת ההסבה: "(א) עוסק המבקש להסב חלקת גידול כדי לייצר בה תוצרת אורגנית, יגיש לגוף אישור ובקרה בקשה לפי הטופס שבתוספת הראשונה.

מרים פרוינד: (ב) גוף אישור ובקרה שקיבל בקשה כאמור, יבדוק, תוך שלושים ימים מקבלתה, את חלקת הגידול.

מרים פרוינד: (ג) מצא גוף אישור ובקרה כי בחלקת הגידול מתקיים הנדרש בפרק ג' יודיע על כך למבקש ותקופת ההסבה תחל ביום שבו קבל הגוף את הבקשה.

מרים פרוינד: ".]

אורנית רז: משהו קטן - לא ביום שהוא קיבל אלא ביום מאמת שההתנהלות היא על-פי התקנות.

פנינה אורן-שנידור: אבל, אנו בכוונה נתנו קיצור.

פנינה אורן-שנידור: נתנו שלושים יום.

מרים פרוינד: זה קיצור.

מרים פרוינד: אנו כבר נתנו את זה.

מרים פרוינד: זה כבר היה בהסכמה עם הגופים.

אורנית רז: לא הבנתי.

מרים פרוינד: זה קיצור בשלושים יום של תקופת ההסבה.

אורנית רז: לא הבנתי.

אורנית רז: בתקנה 12(ג) כתוב: "ותקופת ההסבה תחל ביום שבו קיבל הגוף את הבקשה".

פנינה אורן-שנידור: שימי לב שזה צריך להיות בתנאי, וזה בתקנה 13(ג): "מצא גוף אישור ובקרה כי שטח הגידול אינו עונה על הנדרש בתקנת משנה (א), תחל תקופת ההסבה ביום אישור שטח הגידול".

אורנית רז: אני לא מבינה מה הבעיה לכתוב פה- - -

מרים פרוינד: אין בעיה, אבל זו היתה הסכמה עם גופי הבקרה.

אורנית רז: אני כאילו לא מבינה מה הבעיה לכתוב "מאמת".

מרים פרוינד: אין לי בעיה.

דובר: האם זה מאושר?

מיכל סגן-כהן: אז, מה כתוב שם?

מיכל סגן-כהן: האם זה נשאר כמו שזה?

דובר: כמה זמן עובר בין קבלת הבקשה לאישור?

גלעד ארדן: תמשיכי לקרוא.

מרים פרוינד: זו היתה תקנה 12.

מרים פרוינד: [קוראת תקנה 13, לגבי קיצור תקופת ההסבה: "(א) על עף האמור בתקנה 11 רשאי גוף אישור ובקרה לקצר תקופת הסבה למבקש זאת (בתקנה זו - המבקש) או להכיר בתקופה שקדמה להגשת הבקשה כתקופת הסבה, במקרים ובתנאים כמפורט להלן: (1) עד 24 חודשים אם המבקש גידל תוצרת אורגנית שנתיים לחות בעשר השנים שקדמו להגשת הבקשה ונתקיימו בחלקה תנאים אלה: (א) שטח הגידול לא טופל במשך תקופה של שלוש שנים לפחות שקדמו ליום הגשת הבקשה והוגשו תצלומי אויר המעידים על כך; (ב) רמת השאריות אינה עולה על 0.15 חלקים למיליון; (2) עד 12 חודשים - אם התקיימו שני התנאים שבפסקה (1); (3) עד שלושה חודשים - לצורך התאמה לעונת גידול.

מרים פרוינד: ".]

ניר ימין: מי יביא את תצלומי האויר?

ניר ימין: - האם המגדל יביא אותם?

פנינה אורן-שנידור: כן.

ניר ימין: האם הם משתמשים בזה?

פנינה אורן-שנידור: כן.

מיכל סגן-כהן: אי-אפשר לרמות בתצ"אות.

ניר ימין: תקנה 13(א)(2) אומרת: "עד 12 חודשים - אם התקיימו שני התנאים שבפסקה (1)".

ניר ימין: מה הם?

פנינה אורן-שנידור: אלה סעיפים (א) ו-(ב): שטח הגידול לא טופל, ורמת השאריות.

מרים פרוינד: אם הוא מגדל ותיק - זה 24 חודשים, ואם הוא מגדל חדש - זה 12 חודשים.

מרים פרוינד: זה מה כתוב.

מרים פרוינד: [קוראת המשך תקנה 13, לגבי קיצור תקופת הסבה: "(ב) אישר גוף אישור ובקרה קיצור כאמור בתקנת משנה (א)(1) או (2) יודיע על כך למנהל, בכתב, תוך 30 ימים מיום האישור.

מרים פרוינד: (ג) מצא גוף אישור ובקרה כי שטח הגידול אינו עונה על הנדרש בתקנת משנה (א), תחל תקופת ההסבה ביום אישור שטח הגידול.

מרים פרוינד: (ד) גוף אישור ובקרה ישלח למבקש הודעה בדבר ממצאי הבדיקה בשטח גידול לא יאוחר מעשרים ימים מיום סיום הבדיקה.".] (קוראת תקנה 14, לגבי ביקורת בתקופת ההסבה: "גוף אישור ובקרה יבצע בתקופת ההסבה ביקורת שוטפת בחלקות גידול גידול כדי לוודא שהתוצרת מיוצרת לפי תקנות אלה.

מרים פרוינד: ".)

ניר ימין: בתקנה 13(ד) האם ההודעה שהוא שולח לו צריכה להיות הודעה בכתב או שהוא יכול להתקשר אליו?

מיכל סגן-כהן: אני הייתי כותבת: הודעה בכתב.

מיכל סגן-כהן: זה בכתב.

מרים פרוינד: [קוראת תקנה 15, לגבי בדיקת שאריות: "(א) גוף אישור ובקרה יבצע בדיקות רקע להימצאות שאריות בחלקת הגידול, בראשית תקופת ההסבה ובסיומה.

מרים פרוינד: ".]

גיא רילוב: לגבי תקנה 15(א), אני רוצה להפנות את תשומת לבכם לבעיה שקיימת בערבה.

גיא רילוב: כתוצאה משטיפות או גשם יש עלייה כלפי מעלה בקרקע של חומרי הדברה ישנים ואפילו דברים מלפני 40-50 שנה.

גיא רילוב: איך אנו מתמודדים עם הסיפור הזה?

פנינה אורן-שנידור: יש לנו אותה בתקנה 15(ב).

פנינה אורן-שנידור: יש את האישור המיוחד בהסכמת המנהל ובכתב.

פנינה אורן-שנידור: זה לכל המקרים האלה.

מרים פרוינד: [קוראת המשך תקנה 13, לגבי בדיקת שאריות: "(ב) מצא גוף אישור ובקרה כי בחלקת הגידול נמצאו שאריות שלא נמצאו בה בבדיקה הראשונה או כי השאריות בחלקת הגידול בתום תקופת ההסבה, זהות לאלה שנמצאו בה בראשיתה או גבוהות מהן, לא יאשר את החלקה לגידול תוצרת אורגנית אלא מטעמים מיוחדים, ובהסכמת המנהל בכתב.

מרים פרוינד: ".]

גיא רילוב: השאלה היא האם עשיתם זאת גם בגלל הדבר הזה.

גיא רילוב: כלומר, אתם מודעים לעניין הזה.

מרים פרוינד: גם.

פנינה אורן-שנידור: בגלל הדבר הזה.

גיא רילוב: הבנתי.

גיא רילוב: בסדר.

מרים פרוינד: {קוראת המשך תקנה 13, לגבי בדיקת שאריות: "(ג) בדיקות הקרקע יבוצעו במעבדות שהמנהל אישר.".]

ניר ימין: בתקנה 14 מדובר על ביקורת שוטפת בחלקות.

ניר ימין: האם מדובר בבדיקות פתע או בבדיקות ידועות.

ניר ימין: למשל, ראיתי בתקנה 43 תדירות שחובה לבצע בה את הבדיקות.

ניר ימין: האם זה בתדירות שכתובה שם?

פנינה אורן-שנידור: בזמן ההסבה זה בתדירות שכתובה שם.

פנינה אורן-שנידור: בתחילת ההסבה יש את המבדק הראשוני שמחייב.

ניר ימין: למשל, בתקנה 43 כתוב: "... (1) אחת לשנה, בתיאום מראש אצל כל עוסק; (2) פעמיים בשנה אצל לא פחות מעשה אחוזים מן העוסקים.

ניר ימין: ".

ניר ימין: האם אתם רוצים להשאיר את הביטוי הזה כך "ביקורת שוטפת"?

מרים פרוינד: "ביקורת שוטפת" - זה בא מתוך החוק.

ניר ימין: החוק קובע את העקרון.

ניר ימין: השאלה היא האם בתקנות כאשר קובעים את ההיבטים היותר פרטניים, זה אחרת.

דובר: איזה סעיף זה בחוק?

מרים פרוינד: התוצרת צריכה להיות בביקורת שוטפת.

מרים פרוינד: בסעיף 6(א)(2) בחוק כתוב: "המבקש ותוצרתו עומדים בביקורת שוטפת בידי גוף האישור ובקרה".

מרים פרוינד: זה בא משם.

ניר ימין: האם אתם לא חושבים שצריך לקבוע איזו שהיא תדירות בה יצטרכו לבצע את הבדיקות האלה?

פנינה אורן-שנידור: בנוסף למה שקבענו?

פנינה אורן-שנידור: לא.

מרים פרוינד: לא.

מרים פרוינד: זה די סגור פה.

ניר ימין: האם תקנה 43 מדברת על כלל הטיפולים?

פנינה אורן-שנידור: כן.

ניר ימין: טוב.

ניר ימין: אפשר להמשיך לתקנה 16.

מרים פרוינד: (קוראת תקנה 16, לגבי הודעה על סיום תקופת ההסבה: "ראה גוף אישור ובקרה כי תקופת ההסבה הסתיימה בהצלחה, יודיע על כך בכתב למבקש".

מרים פרוינד: ) (קוראת תקנה 17, לגבי קביעת תקופת הסבה בידי המנהל: "טופלו חלקות גידול בהסבה או חלקות אורגניות בהתאם להוראה שניתנה לפי דין, בחומרים שאינם מפורטים בתקנות התכשירים האורגניים, רשאי המנהל, על אף האמור בתקנה 11, לקבוע את משך תקופת ההסבה ואת תנאיה, בשים לב לרמת ההתפרקות של החומרים האמורים ולמעוד סיום תקופת ההסבה.

מרים פרוינד: ".) (קוראת תקנה 18, לגבי מעבר לחקלאות מקובלת: "הפסיק עוסק לייצר תוצרת אורגנית בחלקה אורגנית יפקע אישור החלקה כחלקה אורגנית והוא לא יחודש אלא באישור המנהל בכתב, מנימוקים מיוחדים שיירשמו.

מרים פרוינד: ".)

גלעד ארדן: האם יש הערות לתקנות 17 ו-18?

גלעד ארדן: אם כך, אני מאשר את תקנות 12, 13, 14, 15, 16, 17 ו-18, כפי שהקריאה מרים פרוינד ובשינויים שאתה קיבלת.

מיכל סגן-כהן: היה רק שינוי של תוספת "בכתב" בתקנה 13(ב).

ניר ימין: כן.

ניר ימין: 13(ד).

גלעד ארדן: מאה אחוז.

גלעד ארדן: עכשיו, תקנה 19.

מרים פרוינד: (קוראת תקנה 19, לגבי איסור גידול במצעים מנותקים: "לא יגדל אדם תוצרת חקלאית אורגנית אלא בקרקע ואולם מותר לגדל נבטים, פטריות ושתילים במצע מנותק באישור מראש ובכתב של גוף אישור ובקרה.

מרים פרוינד: ".)

גלעד ארדן: האם מקובל עליך?

גיא רילוב: בסדר.

גיא רילוב: אדמה זה שם המשחק.

גלעד ארדן: טוב.

גלעד ארדן: עכשיו, תקנה 20.

מרים פרוינד: [קוראת תקנה 20, לגבי טיפול בשאריות חומר צמחי: "(א) לא יטפל אדם בשאריות חומר צמחי בחלקת גידול אורגנית אלא בשיטות אלה: (1) הצנעה בקרקע; (2) ריסוק השאריות והשארתן לחיפוי החלקה;".

מרים פרוינד: ]

גיא רילוב: לגבי תקנה 20(א), יש לי בעיה מקצועית חשובה.

גיא רילוב: דבר אחד הוא, שאנו צריכים לאפשר לחקלאים לעשות קומפוסטציה של השאריות הצמחיות.

פנינה אורן-שנידור: אבל, לזה יש את סעיף 23.

מרים פרוינד: פה זה ממש על החלקה עצמה.

גיא רילוב: הדבר השני שאנו רוצים שתכניסו, ולכתוב את זה - כי זה בדיוק הקישור של חקלאות אורגנית לאיכות סביבה - הוא שלא יאפשרו שריפה של שלפים בשטח.

גיא רילוב: זה חשוב.

גיא רילוב: זה חומר צמחי.

מרים פרוינד: אבל, זה אסור על-פי חוק.

גיא רילוב: מה זאת אומרת: אסור?

גיא רילוב: היום, אתה יכול להשיג רשיון שריפה ממשרד החקלאות.

גיא רילוב: זה, בדיוק, מה שמייחד חקלאות אורגנית.

גיא רילוב: העניין הזה חשוב לנו מאד.

גיא רילוב: אחרי זה אתה גם יכול לקחת ניילונים ולשרוף בקצה חלקה ולהגיד שאתה אורגני.

גיא רילוב: זה לא עובד.

מיכל סגן-כהן: רגע.

מיכל סגן-כהן: למה דבר ראשון לכתוב דברים לשבש מערכות?

מיכל סגן-כהן: כתוב: "לא יטפל אדם בשאריות חומר צמחי.

מיכל סגן-כהן: ..

מיכל סגן-כהן: אלא בשיטות אלה:...", ויש רק שתי שיטות שמותרות.

מיכל סגן-כהן: כלומר, ממילא אסור לשרוף.

דובר: הפעולות האחרות אסורות.

גיא רילוב: אני בעד שזה ייכתב, כדי שתהיה לנו איזו שהיא הצהרה על איכות סביבה.

גיא רילוב: למה את מתנגדת לזה?

גיא רילוב: אני מבקש את זה.

ניר ימין: גיא רילוב, הסעיף הזה אומר שאסור לטפל בשאריות חומר צמחי, שאני מבין שזה החומר שאתה חושש מהטיפול בו, אלא בשתי השיטות שמפורטות.

ניר ימין: אלה שתי השיטות היחידות המותרות.

אריאל כהאן: אם תכתוב משהו אחד שאסור, אתה עלול לחשוב שאולי משהו אחר שלא כתוב פה שאסור הוא מותר.

אריאל כהאן: ואז, אתה תסתבך.

אריאל כהאן: אומרים מה מותר, וכל השאר אסור.

אריאל כהאן: ברגע שאתה מייחד עוד משהו ואומר: "גם זה אסור" - מישהו אחר יבוא ויגיד: --

מיכל סגן-כהן: --"את זה לא אסרת".

אריאל כהאן: --"ואת הרביעי לא אסרת ואת החמישי לא אסרת?".

אריאל כהאן: לכן, אנו רק אומרים מה מותר.

גיא רילוב: דוקא ההצהרה הזאת חשובה לי, כי זה בדיוק מה שמפריד חקלאים אורגניים מאחרים.

ניר ימין: הנוסח נותן פתרון לבעיה שאתה מעלה, כי הוא מתיר רק שתי שיטות: הצנעה וריסוק שאריות.

אריאל כהאן: אנו אומרים את זה גם פה לפרוטוקול.

אריאל כהאן: זה אסור.

גיא רילוב: הפרוטוקול כאן לא משנה.

גיא רילוב: החוק משנה.

גיא רילוב: אבל, לא חשוב.

גלעד ארדן: פרשנות החוק היא שאם אלה שתי השיטות היחידות שמותר לטפל איתן בשאריות, כל האחרות אסורות על-פי החוק.

גלעד ארדן: השיטות הן: או הצנעה בקרקע או ריסוק השאריות.

גלעד ארדן: כל שריפה אסורה.

גיא רילוב: טוב.

גלעד ארדן: תמשיכי לתקנה 20(ב).

מרים פרוינד: [קוראת המשך תקנה 20, לגבי טיפול בשאריות חומר צמחי: "(ב) לא יפנה אדם שאריות חומר צמחי אלא לאתר טיפול בפסולת או לאתר סילוק פסולת המורשה כדין.

מרים פרוינד: ".]

גלעד ארדן: זהו סעיף חשוב.

ניר ימין: האם יש מספיק אתרים כאלה בארץ שמפוזרים וכל החקלאים יכולים לעשות זאת?

גלעד כהן: האם אגיד כמו חבר-הכנסת אמנון כהן שזה לא בתוקף עד שיהיו 15 אתרים?

גלעד כהן: !

גיא רילוב: לידיעתכם, אצלנו באורגני רוב החומר הצמחי שלנו מעורב בקומפוסט.

מרים פרוינד: אתר טיפול בפסולת זה אתר קומפוסטציה.

ניר ימין: בסדר.

מרים פרוינד: (קוראת תקנה 21, לגבי איסור שימוש בפחמן דו-חמצני: "לא ישתמש אדם בפחמן דו-חמצני בכל שלב משלבי הגידול של תוצרת אורגנית צמחית.

מרים פרוינד: ".) (קוראת תקנה 22, לגבי שימוש במטייבי קרקע ודשנים: "לא יטייב אדם חלקה אורגנית ולא ידשנה אלא באמצעים המפורטים להלן ולפי סדר עדיפויות יורד, כמפורט להלן: (1) מחזור זרעים שכולל קטניות או גידולים מעמיקי שורש אחרים.

מרים פרוינד: ".]

גיא רילוב: אני רוצה לציין בעניין הזה ולהגדיר שבחממות זה לא ישים.

גיא רילוב: אם זה בסדר יורד, חשוב שתהיה איזו שהיא השגה בעניין הזה, כי כולנו יודעים שהעסק הזה לא ישים בחממות.

פנינה אורן-שנידור: אם הוא לא ישים, הוא לא יעשה את (1).

גיא רילוב: אבל, את כותבת זאת כמספר אחד בסדר יורד.

מרים פרוינד: אם אתה לא יכול ב-(1), אתה הולך ל-(2).

גיא רילוב: אנו יודעים שגם בתקנות האירופאיות והאמריקאיות מתייחסים למחזור זרעים רק כאשר הדבר ישים.

מרים פרוינד: לכן, זה מה שכתוב: אם (1) לא ישים, אתה עובר ל-(2).

גיא רילוב: זה לא must.

פנינה אורן-שנידור: זה לא must.

פנינה אורן-שנידור: זה סדר יורד.

מרים פרוינד: זה סדר יורד.

גיא רילוב: בסדר.

ניר ימין: האם יש חקלאים אורגניים שזה כן ישים לגביהם?

מיכל סגן-כהן: בשטחים פתוחים - כן.

מיכל סגן-כהן: לא בחממות.

פנינה אורן-שנידור: האידיאולוגיה אמורה להתחיל מ-(1), ואם לא (1) - אתה עובר ל-(2), ואם לא (2) - אז (3).

ניר ימין: אבל, יש כאלה.

פנינה אורן-שנידור: לא כתבנו משהו שהוא בגדר אוטופיה.

מרים פרוינד: [קוראת המשך תקנה 22, לגבי שימוש במטייבי קרקע ודשנים: "(2) מיחזור חומר אורגני; (3) שימוש במטייבי קרקע אורגנים המפורטים בתקנות התכשירים האורגניים; (4) שימוש במטייב קרקע שהוא קומפוסט שיוצר בתנאים המפורטים בתקנה 23; (5) שימוש במטייבי קרקע מינרליים המפורטים בתקנות התכשירים האורגניים.

מרים פרוינד: ".]

ניר ימין: מה זה "מטייב קרקע"?

פנינה אורן-שנידור: זה למטרת דישון.

מרים פרוינד: קומפוסט, תוספת חנקנית וכל מיני דברים.

גיא רילוב: יש סוגים שונים של מטייבי קרקע שמאושרים באורגני.

מיכל סגן-כהן: אפשר לעבור לתקנה הבאה בעניין תנאי ייצור קומפוסט.

מרים פרוינד: [קוראת תקנה 23, לגבי תנאי יצור קומפוסט: "לא ישתמש אדם לייצור תוצרת אורגנית בקומפוסט אלא אם כן התקיימו בו כל אלה: (1) הוא יוצר באתר לטיפול בפסולת המורשה לפי כל דין; (2) הוא אינו מכיל בוצה ממכוני טיהור שפכים, פסולת עץ שעברה טיפול כימי ופסולת אחרת למעט שיירי מזון וקליפות שהופרדו במקור ולא באו במגע עם פסולת אחרת; (3) התוספות להגברת פעילותו הן ממקור צמחי, מיקרואורגניזמים או מאבקות סלעים המפורטות בתקנות התכשירים האורגניים; (4) ייצורו נעשה בביקורת שוטפת של גוף אישור ובקרה.

מרים פרוינד: ".]

גיא רילוב: הייתי רוצה להוסיף בתקנה 23(4): "בהתאם לפרוטוקול מקצועי" לגבי קומפוסט.

מיכל סגן-כהן: איזה פרוטוקול מקצועי?

מיכל סגן-כהן: איפה הוא כתוב?

גיא רילוב: יש פרוטוקול מקצועי של ייצור קומפוסט.

פנינה אורן-שנידור: אבל, זו התקנה.

מיכל סגן-כהן: איזה פרוטוקול?

מיכל סגן-כהן: אולי יש כמה פרוטוקולים?

פנינה אורן-שנידור: האם יש לך משהו להוסיף לייצור קומפוסט שלא כתוב בתקנה 23?

מרים פרוינד: גוף אישור ובקרה, ככלל, כתבנו בתקנה הקודמת שהוא חייב לבקר לפי פרוטוקולים כתובים.

גיא רילוב: תראי לי את זה.

גיא רילוב: אני רוצה לראות מה הכוונה.

מרים פרוינד: לפי נהלים שאושרו לו.

מרים פרוינד: אראה לך את זה.

מרים פרוינד: תאמין לי שזה כתוב.

גיא רילוב: כלומר, יש את העניין הזה.

גיא רילוב: מאושר.

פנינה אורן-שנידור: אבל, איך עבדתם?

פנינה אורן-שנידור: האם אתה מקבל את הפרוטוקול של גוף הבקרה?

גיא רילוב: אנו מדברים עכשיו על החקלאי.

פנינה אורן-שנידור: אבל, גוף הבקרה מחייב אותו.

פנינה אורן-שנידור: זה כמו שיש עם נוהל אורגני.

גיא רילוב: לא.

גיא רילוב: את אומרת שהפרוטוקול המקצועי מאושר על ידיכם בגוף הבקרה.

גיא רילוב: השאלה היא האם זה עובר גם לחקלאי.

מרים פרוינד: מה זאת אומרת: לחקלאי?

מרים פרוינד: למה חקלאי צריך את זה?

מרים פרוינד: מי שמייצר את הקומפוסט צריך שזה יהיה לו.

גיא רילוב: סליחה.

גיא רילוב: לא לחקלאי אלא ליצרן הקומפוסט.

פנינה אורן-שנידור: כן.

פנינה אורן-שנידור: ברור.

גיא רילוב: טוב.

מיכל סגן-כהן: האם אפשר לאשר את כל פרק ה'?

גלעד ארדן: בגדול, אפשר.

גלעד ארדן: האם את מעוניינת שנעשה את זה?

מיכל סגן-כהן: מאד.

מיכל סגן-כהן: אני מרגישה כמו בליל הסדר.

מיכל סגן-כהן: כל פעם אני מגיעה לאמצע.

גלעד ארדן: אני מאשר את כל פרק ה' כולל כמובן סעיפים 19, 20, 21, 22 ו-23.

גלעד ארדן: עכשיו, תקנה 24.

גלעד ארדן: יש לי תחושה שלא נצליח לעמוד במשימה.

גלעד ארדן: מכסימום תבואו בעוד שבוע לחצי שעה נוספת.

מיכל סגן-כהן: ננסה.

מיכל סגן-כהן: אין לנו הרבה מחלוקות.

גיא רילוב: מה שנשאר זה מעט, ואין לנו הרבה מחלוקות באמת.

גלעד ארדן: אין הרבה מחלוקות, אבל יש הרבה סעיפים.

מיכל סגן-כהן: עתה, פרק ו': זרעים וחומרים ריבוי.

מיכל סגן-כהן: [קוראת תקנה 24, לגבי שימוש בזרעים וחומר ריבוי: "(א) לא ישתמש אדם לגידול תוצרת אורגנית אלא בחומר ריבוי וזרעים שסומנו בסמלים ואם היו מיובאים - הם סומנו בסמל שהמנהל הכיר בו לפי סעיף 3(ב)(1).

מיכל סגן-כהן: (ב) על אף האמור בתקנת משנה (א), רשאי אדם להשתמש בזרעים או בחומר ריבוי שאינם מסומנים בסמלים אם אישר זאת גוף אישור ובקרה, לפי תקנת משנה (ג), והמנהל הסכים לכך בכתב.

מיכל סגן-כהן: ".]

ניר ימין: כלומר, הוא יכול או לאשר או להסכים בכתב לזה?

ניר ימין: אם הוא מסכים בכתב למה שמציע גוף אישור ובקרה, זה לא אישור בעצם?

ניר ימין: האם זו לא הכרה שלו?

מרים פרוינד: לא.

גלעד ארדן: לתומי חשבתי שכל אישור צריך להיות בכתב.

מיכל סגן-כהן: הוא יכול להשתמש באלה שמסומנים.

מיכל סגן-כהן: אם הוא רוצה להשתמש באלה שאינם מסומנים, הוא צריך אישור בכתב של המנהל.

מרים פרוינד: לא.

מרים פרוינד: יש פה שני דברים.

מרים פרוינד: פעם אחת - אישור זאת גוף אישור ובקרה והמנהל שהסכים לזה בכתב.

ניר ימין: האם מדובר על מנהל גוף האישור ובקרה?

מיכל סגן-כהן: לא.

מיכל סגן-כהן: מנהל לפי החוק.

ניר ימין: אני אומר:

ניר ימין: אם המנהל הסכים לכך בכתב, בעצם הוא יכול להכיר בו - לא?

מיכל סגן-כהן: אבל, אנו לא רוצים.

מיכל סגן-כהן: אנו רוצים שלבי.

מיכל סגן-כהן: נכון?

מרים פרוינד: קודם כל, גוף אישור ובקרה אישר שאין וכו', והמנהל מסכים.

מרים פרוינד: אלה שני דברים.

ניר ימין: האם זה שונה מההכרה של המנהל?

מיכל סגן-כהן: זה דו-שלבי.

מיכל סגן-כהן: כן.

מיכל סגן-כהן: [קוראת המשך תקנה 24, לגבי שימוש בזרעים וחומר ריבוי: " (ג) גוף אישור ובקרה רשאי לאשר שימוש בזרעים או בחומר ריבוי שאינם מסומנים בסמלים אם הוכח, להנחת דעתו, שאין בנמצא זרעים או חומר ריבוי מסומנים בסמלים; ואולם, אישור כאמור לשימוש בזרעים יינתן לפי סדר עדיפות יורד, כמפורט להלן: (1) הזרעים לא טופלו בחומרים כימיים; (2) הזרעים טופלו בתכשירים המפורטים בתקנות התכשירים האורגניים; (3) הזרעים טופלו בתכשירים בהתאם להוראה שניתנה לפי חוק הגנת הצומח, התשט"ז-1956.

מיכל סגן-כהן: ".]

גיא רילוב: אני רוצה להוסיף כאן את הזרעים מייצור עצמי.

גיא רילוב: זה דבר מקובל במשקים אורגניים.

אורנית רז: למשל: בבטטות.

מיכל סגן-כהן: זה מותר לו.

מיכל סגן-כהן: לפי זה, אין בהם בעיה.

גיא רילוב: את כותבת כאן ש"אין בנמצא זרעים או חומר ריבוי מסומנים בסמלים".

מיכל סגן-כהן: אם הם אורגניים ויוצרו במשקו, אין איתם בעיה.

ניר ימין: אבל, לפי זה, הם לא יקבלו את האישור של גוף אישור ובקרה.

גיא רילוב: בדיוק.

גיא רילוב: הם לא יקבלו.

גיא רילוב: תקראי את זה שוב.

מיכל סגן-כהן: רגע.

מיכל סגן-כהן: כתוב: "שאינם מסומנים בסמלים;".

מיכל סגן-כהן: האם ניתן לסמן אותם בסמלים?

מרים פרוינד: כן.

מיכל סגן-כהן: האם הם יהיו מסומנים בסמלים?

מרים פרוינד: חלק מהם - כן.

אורנית רז: בנגב המערבי מה שעושים היום בבטטות- - -

פנינה אורן-שנידור: אפשר להוסיף את זה.

גיא רילוב: בסדר.

גיא רילוב: יפה.

ניר ימין: אבל, איפה זה יופיע מבחינת סדר העדיפויות פה?

פנינה אורן-שנידור: זה יופיע כתקנת משנה (4) (4).

ניר ימין: האם לכתוב "(4) זרעים מייצור עצמי"?

ניר ימין: האם כך זה נקרא?

גיא רילוב: כן.

מיכל סגן-כהן: האם לכתוב: "הזרעים הינם זרעים מייצור עצמי"?

דובר: כן.

מיכל סגן-כהן: ואז, אין שום חשש שיש בהם חומרים מאלה?

אריאל כהאן: משק אורגני - הוא מאושר ומפוקח.

מיכל סגן-כהן: לא.

מיכל סגן-כהן: זה לא מספיק.

מיכל סגן-כהן: הזרעים הם זרעים מייצור עצמי, אבל עדיין הוא יכול לטפל בהם אחר כך בכל מיני דברים.

גיא רילוב: מה פתאום?

גיא רילוב: הוא משק אורגני.

מיכל סגן-כהן: אבל, הוא יכול.

גיא רילוב: מה זה "הוא יכול"?

גיא רילוב: הוא לא יעשה את זה, כי הוא אורגני.

מיכל סגן-כהן: הוא לא יעשה, אבל הוא יכול.

ניר ימין: האם למשל, אפשר להגיד שהזרעים הם זרעים מייצור עצמי שלא טופלו בחומרים כימיים?

גיא רילוב: לא.

גיא רילוב: אפשר לומר: שעומדים בפרוטוקול, כלומר שהתקיימו בהם הכללים האורגניים.

פנינה אורן-שנידור: מיכל, זה ברור.

גיא רילוב: זה ברור.

גיא רילוב: חבר'ה, מה קורה לכם?

גיא רילוב: זה משק אורגני שמייצר לעצמו זרעים אורגניים.

גיא רילוב: אסור לטפל בהם בחומרים אסורים.

ניר ימין: האם אכפת לך שזה יהיה כתוב?

גיא רילוב: מה אתם רוצים להוסיף שם?

גיא רילוב: זה סותר.

ניר ימין: "שלא טופלו בחומרים כימיים".

ניר ימין: זה מה שמפריע לך - לא?

מיכל סגן-כהן: כן, זה מפריע לי.

גיא רילוב: בסדר.

ניר ימין: האם זה בסדר לכתוב: "הזרעים הם זרעים מייצור עצמי שלא טופלו בחומרים כימיים"?

מיכל סגן-כהן: אולי נכתוב: "שהתקיים בהם האמור בפסקאות (1) עד (3)".

ניר ימין: כלומר, שהם גם לא טופלו בחומרים כימיים וגם לא בתכשירים.

מיכל סגן-כהן: כן.

מיכל סגן-כהן: אחרת, אני מכבידה עליו, אם אני אומרת לו שזה רק כימי.

ניר ימין: "שמתקיים בהם- - -".

גיא רילוב: בסדר.

גלעד ארדן: אם כך, אני מאשר את פרק ו', תקנה 24, בהתאם לשינוי שהציע היועץ המשפטי של הוועדה.

מיכל סגן-כהן: עתה, פרק ז': מניעת נגעי צמחים והטיפול בהם.

מיכל סגן-כהן: (קוראת תקנה 25, לגבי הגדרה: "בפרק זה, 'נגע' - גוף חי או צומח, לרבות חיידק ונגיף, שטבעם לעורר מחלות בצמחים או לגרום להם נזק בכל דרך אחרת.

מיכל סגן-כהן: ".) [קוראת תקנה 26, לגבי הסדרת הטיפול בנגעי צמחים: "מניעת נגעי צמחים בחלקה אורגנית והטיפול בהם ייעשו רק בשיטות המפורטות להלן: (1) בחירת מינים וזנים מתאימים לסביבת הגידול; (2) שימוש בצמחים או כנות עמידים לנגעים; (3) מחזור זרעים;- - -

גלעד ארדן: אני מצטער, אך זה לא ילך.

גלעד ארדן: אני רואה שהשעה כבר 16:10, יש כאן 46 תקנות ואנו רק בתקנה 25, ואין סיכוי שנסיים זאת לפני השעה 16:30 או 16:40.

גלעד ארדן: נעצור כאן.

גלעד ארדן: אנסה להוסיף בשבוע הבא, ביום רביעי הבא, ב-08:45 בבוקר או שתקבלו הודעה.

גלעד ארדן: האם את מעדיפה בבוקר?

לאה ורון: אתה תחליט.

לאה ורון: צריך לשאול את עורך-הדין ימין.

גלעד ארדן: אבדוק זאת.

גלעד ארדן: זה יהיה בבוקר או אחר הצהריים משהו כמו 30-45 דקות כדי לסיים את המלאכה.

לאה ורון: עדיף בשעה 08:45 בבוקר.

ניר ימין: בתקנות להסדרת תוצרת אורגנית (תכשירים לשימוש בייצור תוצרת אורגנית צמחית), שהוועדה החליטה לאשר קודם, לגבי מועד כניסת התוקף של התקנות אולי כדאי לשקול שהתקנה של איסור השימוש, תקנה 3, תיכנס לתוקף רק עם מועד כניסתן לתוקף של התקנות האלה, כי יש הפניות אחת לשניה.

ניר ימין: אני חושב שזה מתחייב.

אורנית רז: אני ארגיש יותר נוח, אם זה בסדר מצידכם.

מרים פרוינד: אין לי בעיה.

מרים פרוינד: זה אומר שלא יתחילו להשתמש - - -

ניר ימין: נכון, אבל אי-אפשר- - -

פנינה אורן-שנידור: אין בעיה.

גלעד ארדן: יש סיכוי שזה יהיה ביום רביעי הקרוב, בעוד יומיים, בשעה 15:00 אחר הצהריים.

מיכל סגן-כהן: זה ממש לא טוב למנכ"לית שלנו.

מיכל סגן-כהן: אני אצלה שם בישיבה רבת משתתפים שמתחילה בשעה 15:00.

גלעד ארדן: מה אם זה יהיה בשעה 08:30 בבוקר?

מיכל סגן-כהן: מתי שאתה תגיד.

אורנית רז: לא ביום רביעי זה.

גלעד ארדן: אפשר שגיא רילוב יבוא.

גלעד ארדן: יש הסכמות.

גלעד ארדן: נגמור את זה.

גיא רילוב: אני גם חקלאי.

פנינה אורן-שנידור: אפשר שיבוא מישהו אחר מטעמכם.

אורנית רז: האם אי-אפשר שזה יהיה בשבוע הבא?

גלעד ארדן: אני אבדוק, ונודיע לכם.

ניר ימין: אדוני היושב ראש, אני רוצה את אישורך לעניין הזה.

ניר ימין: בתקנות הקודמות שדנו בהן, תקנות להסדרת תוצרת אורגנית (תכשירים לשימוש בייצור תוצרת אורגנית צמחית), דיברנו על כך שתקנה 3 מדברת על שימוש ואומרת ש"לא ישתמש אדם בתכשיר במהלך ייצור תוצרת אורגנית אלא אם כן הוא תכשיר... ", ואז אומרים: " לפי תקנות להסדרת תוצרת אורגנית (ייצורה ומכירתה)", שאלה התקנות שאנו דנים בהן כעת.

ניר ימין: אתה ביקשת שהתקנות האלה, התקנות לגבי התכשירים, כניסתן לתוקף תהיה 1 בספטמבר.

גלעד ארדן: אבל, אמרתי שהאישור שלהן מותנה גם באישור של אלו.

ניר ימין: כן.

ניר ימין: לכן, לדעתי, צריך לכתוב כאן שהתחילה של תקנה 3, שמפנה לתקנות האלה, תהיה במועד תחילתן של התקנות לגבי ייצור ומכירה.

גלעד ארדן: מאה אחוז.

מיכל סגן-כהן: לפצל.

מיכל סגן-כהן: תחילתן של תקנות ביום זה, ותחילתה של תקנה 3- - -

גלעד ארדן: בסדר.

גלעד ארדן: ניר ימין, הוועדה מסמיכה אותךָ לשנות.

גלעד ארדן: הישיבה נעולה.

גלעד ארדן: תודה לכם.