ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 670, 2008-08-04 12:35

גלעד ארדן: צהריים טובים, אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה.

גלעד ארדן: על סדר היום צו הגנת הצומח (ביעור צמחי כותנה מעונת תשס"ח), התשס"ח-2008 שהוגשו לאישור הוועדה בידי שר החקלאות ופיתוח הכפר.

גלעד ארדן: מי מציג לנו את הצו?

תמי מור: אני מהלשכה המשפטית של משרד החקלאות.

תמי מור: שר החקלאות מוסמך להוציא צווי ביעור נגעים, ובמקרה שלנו אנחנו מדברים על מזיק- -

גלעד ארדן: רק בתחום החקלאות, כי בתחום הפוליטי לא אכפת לו לשבת עם קדימה עוד הרבה שנים.

תמי מור: אנחנו מדברים על הזחל הוורוד שפוגע בשטחי הכותנה בארץ ואף מכחיד אותם.

תמי מור: שיטת הביעור במקרה שלנו היא להשמיד את הכותנה שנשארה אחרי שחרשו את השטחים.

תמי מור: עד שנת 96' שר החקלאות היה עושה את הצו הזה, ויותר מאוחר, כיוון שהיו שיטות אחרות להכחדה של הזחל הפסקנו עם צווי הפיקוח, אך מסתבר שהמזיק הזה התרבה, ולכן אנחנו רוצים לעשות צו חדש לעונה נוספת של שנה.

גלעד ארדן: תתחילי לקרוא, אנחנו מאוד מחכים לשמוע מה זה "לקלטר".

תמי מור: הקראה: צו הגנת הצומח (ביעור צמחי כותנה מעונת התשס"ח), התשס"ח-2008 חרישת שטחי גידול כותנה: 1 (א) מחזיק בשטח קרקע שגודלה בו כותנה בעונת התשס"ח, חייב לכסח בו את צמחי הכותנה ולחרוש לאחר מכן את האדמה בעומק של 20 סנטימטרים לפחות.

גלעד ארדן: מה ההגדרה של "לכסח" בחקיקה, גברתי?

תמי מור: אין לזה הגדרה, זאת פעולה חקלאית.

תמי מור: אפשר לכסח אמנם המון דברים- -

גלעד ארדן: זה ביטוי מוכר במילון?

ניר ימין: זה הופיע גם בצווים הקודמים של צווי הביעור.

תמי מור: זה מונח חקלאי.

ניר ימין: אולי אפשר לשאול למה דווקא 20 סנטימטרים ולא 30 סנטימטרים כמו בצו משנת 96'?

ניר ימין: לפי מה זה נקבע?

תמי מור: הגורמים המקצועיים יוכלו לומר.

מנחם יוגב: הרעיון הוא להצניע את צמחי הכותנה כך שהזחלים שנשארים עליהם במשך החורף לא יוכלו להגיח באביב לקרקע.

מנחם יוגב: בעבר התקנה הייתה של 30 סנטימטרים, והיום כלי העיבוד השתכללו ומצליחים גם בעומק של 20 סנטימטרים להצניע היטב את הצמחים, וכך גם חוסכים אנרגיה ומוזילים את העלות של הפעולה הזאת.

תמי מור: (ב) הפעולות האמורות בסעיף קטן (א) יבוצעו מיד לאחר תום קטיף הכותנה אולם לא יאוחר מיום ג' בכסלו התשס"ט (30 בנובמבר 2008).

ניר ימין: זה זמן מספיק מהזמן שהצו יפורסם ועד שהם יצטרכו לבצע את כל הפעולות האלה?

ניר ימין: כמה זמן לוקח לבער שדה – או שזה תלוי בגודל השדה?

פיני מהר"מ: זה תלוי ביום קטיף הכותנה.

פיני מהר"מ: קודם כול צריכים לקטוף את הכותנה בין 15-1 באוקטובר ברחבי הארץ.

ניר ימין: אצל כולם?

פיני מהר"מ: אצל כולם.

פיני מהר"מ: אחרי שקוטפים את הכותנה מכסחים את הצמחים בלי הסיבים של הכותנה, ואז חורשים אותה.

פיני מהר"מ: זה מהלך של כשבוע ימים בין סוף החריש לבין הקטיף.

ניר ימין: אתם נותנים חודש וחצי.

פיני מהר"מ: כן, זה גם בגלל מספר השטחים.

פיני מהר"מ: הרי לפעמים יורד גשם באמצע וצריך לעשות הפסקה ולחכות שיתייבש קצת.

ניר ימין: הביטוי "מיד" מופיע גם בתקנה משנה (ב) וגם בתקנה 2.

ניר ימין: זה ביטוי נכון או אולי יותר נכון להשתמש ב"סמוך לאחר" או משהו כזה.

ניר ימין: "מיד" הוא ביטוי מאוד חד-משמעי, כלומר ישר אחרי תום הקטיף אני צריך ללכת לכסח את זה?

ניר ימין: בכל זאת מדובר על עונש של שנתיים מאסר או 2,000 שקלים קנס.

תמי מור: משרד המשפטים אישר לנו את זה כיוון שבמשך השנים השתמשו בזה, אבל לא אכפת לי להחליף את זה.

ניר ימין: "סמוך לאחר"?

תמי מור: בסדר.

ניר ימין: זה גם ב-1(ב) וגם ב-2 שתקראי.

תמי מור: לא, ב-1(א) ו-(ב) המילה מופיעה.

תמי מור: אני אקריא את 2: השמדת צמיחה מחדש של כותנה: 2.

תמי מור: צמחו מחדש צמחים של כותנה לאחר ששדה הכותנה כוסח ונחרש בהתאם להוראות סעיף 1, חייב המחזיק בשדה לקלטרו ולהשמיד את הצמחים שהתחדשו מיד לאחר שצצו.

לאה ורון: אז "לקלטרו", זה?

לאה ורון: מה משמעות המילה "לקלטרו"?

מנחם יוגב: זה עיבוד חקלאי שטרקטור גורר אחריו כלי עם שיניים בקרקע - -

לאה ורון: כדי להכניס אוויר.

מנחם יוגב: במקרה הזה הוא מוציא את הצמחים עם השורשים שלהם.

לאה ורון: אז זה לא בשביל להכניס אוויר.

מנחם יוגב: זה בשביל להשמיד את הצמחים שנשארו.

פיני מהר"מ: זה גם פותח את הקרקע ומאוורר, אבל תוך כדי זה הוא מעיף החוצה כל צמח שנמצא.

מנחם יוגב: פה המילה "מיד" חשוב, כי אם מחכים הצמחים יגדלו, ואז הצמחים יכולים לחמוק מפעולת הקלטור.

ניר ימין: אז אולי נשאיר גם ב-1(ב) כדי שתהיה התאמה.

תמי מור: איסור חיפוי בקש כותנה: 3.

תמי מור: אסור להשתמש בקש כותנה מעונת התשס"ח לחיפוי קרקע המשמשת לגידולים חקלאיים.

תמי מור: ביטול : 4.

תמי מור: צו הגנת הצומח (ביעור צמחי כותנה מעונת התשנ"ו), התשנ"ו- 1996 – בטל.

ניר ימין: את יכולה להסביר את תקנה 3, מה אסור לעשות?

פיני מהר"מ: אחרי שמכסחים את הצמחים של הכותנה נשארות החתיכות האלה, ויש גידולים שמשתמשים בקש הזה; לא בקש של כותנה, אבל בקש של דברים אחרים – בקש של חיטה – לחיפוי.

פיני מהר"מ: החיפוי שומר על הרטיבות בתוך קרקע.

פיני מהר"מ: כשיש חיפוי של צמח כלשהו או כל דבר זה שומר על רטיבות בקרקע ומונע כניסה של אור וגידול עשבים.

פיני מהר"מ: אבל בעניין הזה חייבים להוציא את כל השלף כדי שהזחלים לא יישארו וייצאו מהקש הזה.

גלעד ארדן: יש הערות?

גלעד ארדן: הצו מאושר בנוסח שהקריאה היועצת המשפטית של משרד החקלאות.

גלעד ארדן: מתי התחילה?

ניר ימין: התחילה היא מועד הפרסום.

גלעד ארדן: תודה רבה, הצו אושר, הישיבה נעולה.