ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 494, 2008-07-30 09:30

מיכאל מלכיאור: שלום וברכה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו בהמשך העבודה לגבי החוק הממשלתי יחד עם החוקים של חבר הכנסת סילבן ורונית תירוש.

מיכאל מלכיאור: זה שלכם ביחד?

רונית תירוש: לא.

רונית תירוש: לא.

מיכאל מלכיאור: שני חוקים שונים.

מיכאל מלכיאור: אז למה כותבים רק פה של חברת הכנסת?

רונית תירוש: מי שהגיש ראשון.

רונית תירוש: לא יודעת.

רונית תירוש: אני מניחה ככה.

מירב ישראלי: הגענו לסעיף 17 ואני מסבירה שהיה עניין של התור למצבי חירום.

מירב ישראלי: עד כמה שאני רשמתי לעצמי אתם הייתם אמורים לחזור אלינו בעניין הזה של סעיף 17.

מירב ישראלי: אתם זוכרים?

מירב ישראלי: אולי אני אקרא אותו כדי שכולם ידעו על מה אנחנו מדברים.

מירב ישראלי: זה היתר זמני במקרים דחופים.

מירב ישראלי: "מנהל המחוז רשאי במקרים דחופים שבהם חסר במוסד החינוך עובד הוראה מורשה בתחום מסוים כאמור בסעיף 16א1 ויש צורך במילוי מקום באופן מיידי לתת לאדם היתר זמני לעסוק בהוראה באותו תחום ובאותו מוסד חינוך ובלבד שמתקיימים בו התנאים שבסעיף 16ב ולא מתקיים לגביו האמור בסעיף 12 1 ו-2.

מירב ישראלי: הוראת מנהל המחוז תינתן בכתב ותהיה מנומקת והיא תימסר לממונה.

מירב ישראלי: תוקפו של היתר שניתן לפי סעיף קטן א' לא יעלה על 3 חודשים.

מירב ישראלי: " דיברנו גם על זה שלא ראוי להאריך וזה באמת צריך להיות חד פעמי.

מירב ישראלי: הייתם אמורים לחזור אלינו.

דורית מורג: עלתה השאלה דווקא על הסתדרות המורים.

דורית מורג: האם לא לתת סמכות למנהל במקרים דחופים להחליט בעצמו.

דורית מורג: ועל זה התקיים דיבור עם מנהל כוח אדם בהוראה אצלנו מר ציון שבת שלגבי מורים ממלאי מקום אנחנו כן רוצים שתהיה בקרה לגביהם.

דורית מורג: הפתרון יהיה שיהיו רשימות במחוז.

דורית מורג: זאת אומרת יכינו מראש רשימות במחוז.

דורית מורג: הכוונה היא שהמנהל לא ילך ויביא מורה מהבית או מהשכנים כי יכול להיות שזה מתקיים אבל זה לא התהליך הראוי.

דורית מורג: אני חזרתי ושוחחתי איתו בנידון, לא דיברנו ברמות גבוהות יותר.

דורית מורג: אבל ההתרשמות היא שמשרד החינוך אכן באמת רוצה להסביר את נושא מילוי המקום בצורה מסודרת כמה שאפשר ולא בצורה פרטיזנית.

דורית מורג: גם צריך לקחת בחשבון הרי יש לנו הסדר אחר לגבי אותם אנשים שאינם עובדי הוראה.

דורית מורג: אנחנו מבקשים שלא יבוא מישהו מהרחוב ויתחיל ללמד מתמטיקה.

דורית מורג: כמובן שיש כל מי שעוסקים בחינוך הבלתי פורמלי במשרד החינוך.

סילבן שלום: אבל היום זה כן קיים.

דורית מורג: אנחנו מדברים כאן בעובד הוראה ובלימוד.

רונית תירוש: יש לי בעיה עם סעיף ב'.

רונית תירוש: למה ל-3 חודשים?

רונית תירוש: בדרך כלל באים לשנה.

אבישי פדהצור: יש שני סעיפים.

אבישי פדהצור: יש היתר זמני ויש את ההיתר במקרים החריגים.

מירב ישראלי: כאן זה ממש במקרה חירום.

מירב ישראלי: זה מילוי מקום פרופר.

רונית תירוש: אני מבינה שאם זה חירום אז אפשר לתת מקסימום שנת לימודים אבל מה פתאום 3 חודשים?

דורית מורג: בגלל חופשת לידה אולי.

רונית תירוש: ואם זה לא חופשת לידה, ואם זה מורה עזבה באוקטובר ולא מצאו מחליף בערבה.

רונית תירוש: עכשיו מטיסים את המורים כידוע.

רונית תירוש: אז לא מצאתם, אז מה זה ל-3 חודשים?

דורית מורג: זה במקרה ולא ניתן למצוא.

רונית תירוש: ברור.

רונית תירוש: אבל תתארגנו לשנת הלימודים הבאה למצוא באופן מוסדר.

רונית תירוש: למה להגביל את עצמכם ל-3 חודשים?

רונית תירוש: תראו, אני הייתי עדה לבעיות כאלה.

רונית תירוש: ואני חושבת שיש מקום לסעיף כזה.

רונית תירוש: אני לא נגד הסעיף, נהפוך הוא.

רונית תירוש: אני רק חושבת שאתם מגבילים את עצמכם שלא בטוב באמצעות חקיקה.

רונית תירוש: למה 3 חודשים?

אבישי פדהצור: גברתי יש תנאי על תנאי.

אבישי פדהצור: יש לנו בדיוק את סעיף 16 קודם שנותן היתר זמני לעיסוק בהוראה.

רונית תירוש: שאומר מה בקיצור, כי הוא ארוך.

מירב ישראלי: הפרק שאנחנו עוסקים בו זה היתר זמני לעסוק בהוראה.

רונית תירוש: לא.

רונית תירוש: מקרה דחוף.

רונית תירוש: אני נותנת לך דוגמה מאוד ספציפית וריאלית.

רונית תירוש: ערבה תיכונה, מורה התחתנה, עזבה את המקום, עברה למרכז הארץ.

רונית תירוש: אין למצוא מורה לאנגלית.

רונית תירוש: אין אפשרות להטיס, אנשים לא מוכנים.

רונית תירוש: מה תעשו?

רונית תירוש: אז מצאתם מישהו שנמצא במקום.

רונית תירוש: הזמני הזה למה להגביל אותו ב-3 חודשים?

אבישי פדהצור: הזמני לפי סעיף 16 מוגבל לשנה ולא ל-3 חודשים.

מירב ישראלי: סעיף 17 בא על סעיף 16 במקרה חירום ממש.

מירב ישראלי: סעיף 16 אומר, "הממונה רשאי בהתייעצות עם ועדת הרישוי לתת היתר זמני לעיסוק בהוראה באחד מאלה.

מירב ישראלי: במקרה שבו חסר במוסד חינוך עובד הוראה מורשה בתחום מסוים," שזה הדברים שאת מדברת עליהם, "ומוסד החינוך לא הצליח למצוא עובד הוראה בעל רישיון בהוראת אותו תחום ומבקש ההיתר הוא בעל מיומנויות וכישורים מיוחדים בתחום מסוים העשוי לתרום תרומה משמעותית לתלמידים".

מירב ישראלי: אלה שני המקרים.

רונית תירוש: אז בשביל מה צריך את הדחוף?

דורית מורג: לא הספיקו לעשות את ההיתר הזמני.

רונית תירוש: מה זה לא הספיקו?

אבישי פדהצור: ההיתר הזמני מחייב פרוצדורה עם מתן אישורים ועמידה במגבלות מסוימות.

אבישי פדהצור: זו בירוקרטיה שדורשת זמן.

רונית תירוש: אני רוצה להבין, הדחוף הוא פחות פרוצדורה ואז אפשר להפוך את זה תוך כדי להיתר זמני?

מירב ישראלי: כן.

רונית תירוש: יהיה לכם זמן לעשות את זה זמני את אותו אדם?

מירב ישראלי: אם הוא עומד בדרישות של סעיף 16.

מירב ישראלי: בטווח של ה-3 חודשים.

דורית מורג: מנהל המחוז יכול לחרוג מהפרוצדורה היותר מורכבת.

שלמה ישי: אני לא מקבל את ההגדרה של מישהו מהרחוב.

שלמה ישי: מנהל בית ספר מספיק אחראי כדי לא לחפש מישהו, לצאת החוצה מבית הספר, להגיד לו בוא תיכנס תשלים מניין.

שלמה ישי: אז המושג הזה שאנחנו רוצים למנוע שהמנהל יקבל מישהו מהרחוב הוא מיותר.

שלמה ישי: דבר שני, יש מצוקה גדולה מאוד של מילוי מקום ליום יומיים.

שלמה ישי: אי אפשר לנהל כך בית ספר.

שלמה ישי: מגיע מנהל בית ספר בבוקר לבית הספר, חסרים לו 4 מורים, בעיקר בתקופה של השפעת, אין לו רשימה, הוא חייב למצוא ממלא מקום, אפשר לסמוך עליו שלכמה ימים הוא ימצא מישהו מתאים ולא מישהו מהרחוב.

שלמה ישי: אחרת אי אפשר לנהל ככה את בית הספר.

שלמה ישי: אפשר להכין רשימה.

שלמה ישי: יש לנו ניסיון עם הרשימות האלה.

שלמה ישי: אין רשימות כי אנשים לא מחכים בבית עם רשימה של מילוי מקום שיקראו לו.

שלמה ישי: לכן הצענו בפעם הקודמת ואנחנו מציעים שוב, לסמוך על מנהל בית הספר שלמספר ימים הוא יכול להביא ממלא מקום בלי רישוי, אחרת אי אפשר לנהל את בית הספר.

שלמה ישי: בבית ספר של 30 כיתות, חסרים 4 מורים עם שפעת.

שלמה ישי: זה אי אפשר.

רונית תירוש: אתה צודק.

רונית תירוש: זו השעה 7 בבוקר, בשבע וחצי מודיעה מורה שהיא נשארת עם הבת החולה שלה, בית ספר יסודי, המורה היא מחנכת כיתה א', הוא צודק מאה אחוז.

מיכאל מלכיאור: כל זה שמענו בפעם הקודמת.

שלמה ישי: אז אני לא יכול לקבל את החלטה של ציון שבת, חבל שהוא לא נמצא פה, לבוא ולא לתת סמכות על מנהל בית הספר.

שלמה ישי: סומכים עליו בכל כך הרבה דברים.

שלמה ישי: לא סומכים עליו שהוא יכול להביא ממלא מקום לכמה ימים.

שלמה ישי: הוא אחראי על התלמידים שלו.

מיכאל מלכיאור: אני גם שבוע שעבר חשבתי שאתה צודק וגם השבוע.

שלמה ישי: אז אפשר לבוא לאדון ציון שבת שמנהל בית ספר עד 6 ימים בשבוע באופן חירום והוא יכול להביא ממלא מקום אחרת אי אפשר לנהל בית ספר.

מיכאל מלכיאור: 6 ימים זה מוגזם.

מיכאל מלכיאור: אתה אומר ב-7 בבוקר הוא לא יכול.

מיכאל מלכיאור: אבל ב-7 בערב זה מספיק.

דורית מורג: הכוונה היא בכל אופן של אנשי המקצוע שתהיה במחוז רשימה של ממלאי מקום.

רונית תירוש: אין דבר כזה.

שלמה ישי: זה לא עובד כך.

רונית תירוש: אנשי המקצוע שייכנסו קצת לשטח.

מיכאל מלכיאור: רבותיי, מיצינו את הנושא.

מיכאל מלכיאור: שלושה ימים.

רונית תירוש: 3 ימים הוא לא צריך אישורים.

רונית תירוש: במסגרת האוטונומיה למנהל שאופק חדש נותן.

דורית מורג: אנחנו עדיין מפחדים שתהיה כאן איזו זליגה.

שלמה ישי: אז תפטרו את מנהל בית הספר, נו באמת.

מירב ישראלי: אני מזכירה שדובר על זה שהיום אם אתה מכניס ל-3 ימים מישהו לפעילויות פנאי יש את הפתרון.

מירב ישראלי: מה שדובר ואני רק רוצה למקד, הוא ילמד כאיש מקצוע.

סילבן שלום: אבל הוא לא יכול להחזיק את הילדים יום שלם בפנאי.

מירב ישראלי: הוא יוכל ללמד, הוא לא רק יעביר פעילויות פנאי.

מירב ישראלי: הוא יוכל ללמד למרות שאין לו הכשרה.

מירב ישראלי: זה בעצם המצב.

מירב ישראלי: הורה לילד יוכל להיכנס לכיתה וללמד 3 ימים.

מיכאל מלכיאור: גם חלק מהמורים הם בייבי סיטרים.

דורית מורג: "ללמד" היא אולי מילה לא נכונה פה.

דורית מורג: אנחנו מדברים על הוראת המקצוע.

דורית מורג: הוא יוכל לעסוק בפעילויות פנאי.

מיכאל מלכיאור: אני לא מסכים איתך דורית.

מיכאל מלכיאור: אם יש שיעור באנגלית הוא יכול ללמד באנגלית ואם יש שיעור בהיסטוריה הוא יכול ללמד היסטריה.

דורית מורג: מאחר וציון בן שבת לא נמצא, אני בכל זאת רוצה לחזור לאנשי המקצוע.

רונית תירוש: אני יכולה לייצג את ציון?

רונית תירוש: הייתי בכיתה איזה שעתיים.

מיכאל מלכיאור: דורית את יכולה לחזור אין בעיה.

מיכאל מלכיאור: אבל זה מה שקבענו.

דורית מורג: אז אני מבקשת אפשרות לחזור לסעיף הזה.

דורית מורג: אבל אני אומר לך, תביאי למי שצריך להביא את העמדה של הוועדה.

מירב ישראלי: בקשה להיתר.

מירב ישראלי: על הגשת בקשה להיתר יחולו הוראות סעיף 14 בשינויים המחויבים.

מירב ישראלי: סעיף 14 זה הבקשה לרישיון.

מירב ישראלי: סעיף 19, תנאים מופרטים בהיתר.

מירב ישראלי: הממונה או מנהל המחוז לפי העניין רשאים לקבוע בהיתר תנאים והגבלות בין השאר לעניין העסקתו של בעל ההיתר במוסד החינוך והם יציינו בהיתר את הפרטים שיקבע השר ובכלל זה את גיל התלמידים, תחום ההוראה שאותם רשאי בעל ההיתר ללמד, עיצוב החינוך שלגביו חל ההיתר חינוך רגיל או חינוך מיוחד, ולעניין ההיתר לפי סעיף 16 א' 1 גם את מוסד החינוך שבו מורשה בעל ההיתר ללמד.

מירב ישראלי: פרק ו'.

מירב ישראלי: לימודים לתעודת הוראה.

מירב ישראלי: הכרה במוסד להכשרת עובדי הוראה.

מירב ישראלי: כאן דיברנו על זה כשדיברנו על כל הנושא של המועצה להשכלה גבוהה.

מירב ישראלי: אולי אני אקריא את הסעיף ואז תגידו לי אם התקדמתם בעניין.

מירב ישראלי: 20א' המנהל הכללי או מי שהסמיך לכך רשאי להכיר במוסד להשכלה גבוהה במסלול לימודי תעודת הוראה שמקיים במוסד להשכלה גבוהה לצורך מתן תעודת הוראה הנדרשת לפי חוק זה בהתאם להוראות שקבע השר בהתייעצות עם המועצה להשכלה גבוהה כמו שכתוב בחוק למועצה להשכלה גבוהה.

מירב ישראלי: המוסד כאמור יכולת שתוגבל בין השאר להכשרת הוראה של מקצועות מסוימים להוראה של תלמידים בגיל מסוים, על סוג חינוך מסוים, ויכולת שתינתן לתקופה מסוימת.

מירב ישראלי: תוכנית הלימודים במסלול ללימודי תעודת הוראה תוגש למשרד החינוך על ידי המוסד להכשרת עובדי ההוראה והיא תאושר בידי המנהל הכללי או מי שהסמיך לעניין זה.

מירב ישראלי: התוכנית כאמור תתייחס בין השאר לתחומים, לגיל התלמידים, או לסוג החינוך שלגביהם תינתן תעודת ההוראה ותכלול התנסות מעשית, הכול בהתאם להוראות שיקבע השר.

דורית מורג: אנחנו קיימנו דיונים עם המועצה להשכלה גבוהה.

דורית מורג: יש קונספציות קצת אחרות ממה שכתוב בסעיף.

דורית מורג: אנחנו מבקשים אפשרות בכל זאת, אני דוחה את זה מישיבה לישיבה לא משום שלא נעשה כלום, זה נושא מאוד מרכזי בחוק הזה ואנחנו רוצים לקבל את כל האישורים והניסוחים הדרושים.

מיכאל מלכיאור: צריך להתקדם.

מיכאל מלכיאור: אתם רוצים שאנחנו נסיים את החוק.

דורית מורג: אנחנו קיימנו כמה ישיבות בעניין הזה.

מירב ישראלי: סעיף 21 .

מירב ישראלי: תנאי הקבלה ללימודי תעודת הוראה.

מירב ישראלי: לא יקבל מוסד להכשרת עובדי הוראה מועמד ללימודי תעודת הוראה ובכלל זה להתנסות מעשית במסגרת לימודים כאמור אלא אם כן מתקיימים במועמד כל אלה.

מירב ישראלי: הוא עומד בתנאי קבלה בנושאים לימודיים כפי שקבע השר, הוא אינו סובל ממצב בריאותי לקוי, המועמד ללימודי תעודת הוראה יגיש למוסד אישורים רפואיים בהתאם להוראות שיקבע השר המעידים כי אינו סובל ממצב כאמור.

מירב ישראלי: הוא ימציא אישור ממשטרת ישראל כאמור בסעיף 3 לחוק למניעת העסקה של עברייני מין במוסדות מסוימים.

מירב ישראלי: אישור המשטרה כאמור יינתן על פי בקשתו של המועמד ללימודי תעודת הוראה ובלבד שאותו מועמד המציא למשטרה תעודה מהמוסד להכשרת עובדי הוראה כי הוא מועמד ללימודי תעודת הוראה במסגרתו.

מירב ישראלי: לעניין זה הסמכויות הנתונות לוועדת המומחים לפי סעיף 4 לחוק למניעת העסקה יהיו נתונים גם לגבי מועמד ללימודי תעודת הוראה כאמור בסעיף זה.

מירב ישראלי: כאן זה שוב, זה קשור, אני רק מעלה את זה כשאלה, האם כבר בשלב הלימודים צריך לבדוק את כל הדברים האלה או שאת יכולה בעצם לתת לבן אדם ללמוד מה שהוא רוצה ואז להחליט בשלב שהוא רוצה להיות מורה, הוא רוצה שתהיה לו תעודת הוראה על הקיר, אני מעלה את זה כשאלה.

מירב ישראלי: כי למשל עורכי דין אתה יכול ללמוד משפטים אבל אתה לא תוכל להיות עורך דין אם יש לך עבר פלילי.

מירב ישראלי: או אפילו ללכת להתמחות.

מירב ישראלי: יכול להיות כבר בשלב ההתמחות.

דורית מורג: אחת הסיבות שזה הוכנס כבר כאן משום שאותם תלמידים נכנסים לעבודה מעשית וזה לא ההתמחות.

דורית מורג: כחלק בלתי נפרד מהלימודים נכנסים לעבודה מעשית, נכנסים לבתי ספר, לכן חשבנו שזה חשוב שזה יהיה כבר בנקודה הזאת.

דורית מורג: לגבי סעיף 21 1 זה הסעיף ידון גם במסגרת.

מירב ישראלי: החריגה מסמכות שר החינוך.

דורית מורג: יכול להיות שזה יישאר אבל עדיין זה באותם דיונים למול המועצה להשכלה גבוהה.

סילבן שלום: אני רוצה לגבי 21 1.

סילבן שלום: אין ספק שלא סתם כתבו את זה בצורה הזאת ולא קבעו מראש בעל תעודת בגרות.

סילבן שלום: כבר מחפשים את הדרך למצוא את הפתרון עם המוסדות החרדיים ולכן לא עשו את העניין של 21 1 כדבר ברור מראש אלא כפי שיקבע השר.

סילבן שלום: הרי המשחק כאן ברור.

סילבן שלום: השאלה למה לא לעשות את זה במוסדות שהם אינם חרדיים שברור לנו מה הם התנאים שיהיו כתובים.

סילבן שלום: במוסדות חרדיים הם יכולים לעשות משהו אחר שיעשו משהו אחר.

סילבן שלום: אבל לאפשר פה לשר לקבוע מה שהוא רוצה מוסד א' יהיה תנאי א', מוסד ב' תנאי ב' מוסד ג' תנאי ג', זה לעשות חוכא ואיטלולא מהכול.

סילבן שלום: רוצים להגיד שזה לא הכול מוסדות חרדיים אין לי שום בעיה עם זה.

סילבן שלום: אבל אני רוצה שבמוסדות האחרים הכלליים יהיו כאן ברורים, ידועים ומאושרים בחקיקה ראשית ולא במשהו שהשר, פעם זה שר זה, פעם זה שר אחר, משנה.

דורית מורג: הנושא של החרדים ידון בסעיף נפרד.

מיכאל מלכיאור: אתם כבר סיכמתם את הכול?

דורית מורג: גם עליו יש דיונים, בעיקרם משפטיים.

מיכאל מלכיאור: דורית, תתקדמו בבקשה.

מיכאל מלכיאור: זה דבר שהייתם צריכים לעשות לפני שנה וחצי ולא עשיתם.

מיכאל מלכיאור: התחייבתם לפני פסח עוד.

מיכאל מלכיאור: על בסיס זה נתנו את מלוא הגיבוי.

מיכאל מלכיאור: התחייבתם לעשות את זה.

מיכאל מלכיאור: עוד מעט ראש השנה.

מיכאל מלכיאור: תתחילו כבר לעבוד.

דורית מורג: אנחנו חשבנו לתומנו שהסעיף המחריג אותו סעיף 71 שנותן לשר סמכויות אחרות.

מיכאל מלכיאור: כן.

מיכאל מלכיאור: אנחנו יודעים את זה.

מיכאל מלכיאור: אני רק מפציר בך.

מיכאל מלכיאור: עוד פעם ועוד פעם לא גמרנו ולא התחלנו לשבת עדיין.

מיכאל מלכיאור: לא ישבנו עדיין ישיבה אחת.

דורית מורג: אתה צודק.

דורית מורג: אנחנו צריכים לסגור את הנושא.

דורית מורג: ישבנו כבר מאז הישיבות גם עם החרדים.

דורית מורג: עורכי הדין.

סילבן שלום: אני מבקש מהמשרד שכל הכללים והקריטריונים יהיו ברורים.

סילבן שלום: בכל מוסד אתה יודע מה התנאים הנדרשים כדי להיות תלמיד במוסד להשכלה גבוהה.

סילבן שלום: אז מוסד להכשרת הוראה אותו דבר.

סילבן שלום: כמו שנאמר לי כאן על ידי מישהו יכול שר מסוים לקבוע רק מי שמאמין בארץ ישראל השלמה ושר אחר יגיד רק מי שמאמין בקו הירוק.

סילבן שלום: אז גם זה לא סביר.

סילבן שלום: אני מועמד אני רוצה לדעת מה הם התנאים הנדרשים.

סילבן שלום: זה לא איזשהו משחק שהשר יכול להחליט.

מיכאל מלכיאור: הדברים נרשמו והתקבלו.

שלמה בק: בהקשר הזה תנאי הקבלה למוסדות להשכלה גבוהה זה עניין של המל"ג, זה בכלל לא עניין של השר ולכן יש בעיה בסעיף הזה.

סילבן שלום: אבל אתם לא קובעים היום את הקריטריונים למוסדות להכשרת מורים בסקטור החרדי.

מירב ישראלי: סעיף 22.

מירב ישראלי: תעודה או הסמכה להוראה שניתנו מחוץ לישראל.

מירב ישראלי: ועדת הרישוי רשאית להכיר בתעודת הוראה שנתן מוסד מחוץ לישראל או בהסמכה להוראה שקיבל אדם מחוץ לישראל כשוות ערך לתעודת הוראה מאת מוסד להכשרת עובדי הוראה בהתאם להוראות שיקבע השר.

מירב ישראלי: ועדת הרישוי רשאית לקבוע לאדם בעל תעודה או הסמכה כאמור בסעיף קטן א' לימודי השלמה, לצורך הכרה בתעודה או בהסמכה שקיבל כשוות ערך לתעודת הוראה מאת מוסד להכשרת עובדי הוראה.

מירב ישראלי: גם זה בחלק מהדיונים עם המל"ג?

דורית מורג: לא.

נדב שמיר: אבל יש פה נוסח אחר שאפשר כבר לסגור את זה.

מיכאל מלכיאור: מה הנוסח האחר?

נדב שמיר: ועדת הרישוי רשאית להכיר בתעודת הוראה שנתן מוסד להשכלה גבוהה מחוץ לישראל המוכר על פי הדין החל בארץ שבה הוא פועל.

נדב שמיר: זה נלקח בעצם מהוראת החוק לעניין השלוחות.

נדב שמיר: בסופו של דבר אנחנו צריכים לדעת שהמוסד שנתן בחו"ל את התעודה הוא מוכר על פי דין המדינה.

דורית מורג: כן אבל יכול להיות שיהיו גם קריטריונים נוספים.

דורית מורג: לא רק מוכר על פי הדין כי יש לנו קריטריונים נוספים.

דורית מורג: זה אחד הקריטריונים.

דורית מורג: שיהיה ברור שאפשר להוסיף על הקריטריונים.

דורית מורג: אין לנו בעיה להוסיף גם את זה.

מירב ישראלי: אני לא בטוחה שהמילה מוסד להשכלה גבוהה לא מצמצמת פה.

מירב ישראלי: אני שואלת את זה כי כמו שאצלנו יש מוסדות שנותנים תעודת הוראה שאולי הם לא מוסדות להשכלה גבוהה אולי זה המצב גם בחו"ל.

מירב ישראלי: אני שואלת אם זה צריך להיות מוסד להשכלה גבוהה.

מירב ישראלי: אז אולי נשאיר את זה מוסד.

דורית מורג: לא.

דורית מורג: אנחנו רוצים להשאיר מוסד להשכלה גבוהה.

מירב ישראלי: אז לא תוכלי להכיר במישהו שיש לו תעודת הוראה שכלל תעודת ההוראה באותה מדינה לא ניתנת על ידי מוסד להשכלה גבוהה.

מיכאל מלכיאור: יש הגדרה של מוסד להשכלה גבוהה?

מירב ישראלי: אצלנו יש הגדרה.

מיכאל מלכיאור: אצלנו כן.

מיכאל מלכיאור: אבל אם יש סמינריון למורים כמו שיש בישראל, בחוץ לארץ?

מירב ישראלי: אני לא יודעת.

מירב ישראלי: כמו שפה הסמינר לא מוכר על ידי המועצה להשכלה גבוהה שזה הגוף שלפי הדין מוסמך להכיר במוסדות להשכלה גבוהה.

דורית מורג: יש שינוי בחוק.

דורית מורג: זה אחד השינויים.

מיכאל מלכיאור: מה כתוב לגבי הסמכה שקיבל אדם מחוץ לישראל?

מיכאל מלכיאור: יש שם שינוי בנוסח שלכם?

אבישי פדהצור: לא.

אבישי פדהצור: זה המשך הסעיף.

אבישי פדהצור: ועדת הרישוי רשאית להכיר בתעודת הוראה שנתן מוסד להשכלה גבוהה מחוץ לישראל המוכר על פי הדין בארץ שבה הוא פועל או בהסמכה להוראה שקיבל אדם מחוץ לישראל כשוות ערך לתעודת הוראה מאת מוסד להכשרת עובדי הוראה בהתאם להוראות שיקבע השר.

אבישי פדהצור: כמו שאמרה מירב בצדק זה מצמצם את המוסדות ממוסדות בכלל כפי שמופיע בסעיף 22 היום למוסדות להשכלה גבוהה.

אבישי פדהצור: ברגע שיש את הסעיף ששומר את ההסמכה להוראה, זה מספיק גורף וכולל אולי בשביל לייתר את הצורך בשיח בתעודת הוראה.

אבישי פדהצור: אני לא יודע מה נהוג אצל הגויים.

אבישי פדהצור: יכול להיות שתעודת הוראה זו המצאה שלנו בישראל.

אבישי פדהצור: אולי הם קוראים לזה בשמות אחרים.

אבישי פדהצור: אז אולי די בתיבה הסמכה להוראה בשביל למצות את זה.

דורית מורג: אנחנו בכל זאת רוצים שזה יהיה.

מיכאל מלכיאור: אני הבנתי שהרישא דובר על אדם מפה שקיבל משלוחה.

דורית מורג: לא.

דורית מורג: שלוחות היום הן אקדמאיות.

דורית מורג: יש שני דברים, או שבהוראת המעבר אנחנו מכירים בכל מי שיש לו תעודת הוראה ולמד וכו' או שהוא לומד.

מירב ישראלי: לא.

מירב ישראלי: אבל תעודת הוראה שקיבל מישהו בשלוחה היא תעודת הוראה של מוסד מחו"ל.

מירב ישראלי: לכן ה-22 כן יחול עליו.

מירב ישראלי: הוא יחול גם עליו וגם על מי שלמד בחו"ל.

דורית מורג: זה אמור להיות מוסד אקדמי.

דורית מורג: אין מוסדות לא אקדמים.

אבישי פדהצור: בשלוחות יש בעיה כי יש הוראה, יכול להיות שזה מתנגש עם התיקון במספר 12 לחוק המל"ג שמדבר שהתואר ממוסד האם לתואר מהשלוחה לא יהיה זהה לעניין קבלה לעבודה.

אבישי פדהצור: יש הוראה של הנציבות שזה לא מוכר.

מירב ישראלי: פה אתה מדבר על רישוי.

מירב ישראלי: הכוונה היא תנאים למכרז נגיד.

דורית מורג: השלוחה תמיד תייצג מוסד אקדמי מחו"ל.

מירב ישראלי: לכן 22 חל עליהם.

מירב ישראלי: מלמדים הוראה בשלוחות היום?

דורית מורג: לא.

דורית מורג: לא שאנחנו יודעים.

מירב ישראלי: בעיקרון השלוחות הן לכל דבר ועניין.

מירב ישראלי: מה זה הסעיף של שוויון התארים?

מירב ישראלי: סעיף שוויון התארים אומר שהתואר של השלוחה שווה לתואר של אוניברסיטת האם.

אבישי פדהצור: אבל הוא מסויג בתיקון מספר 12.

מירב מיכאלי: לא משנה.

מירב מיכאלי: יש פה הליך הכרה מיוחד.

מירב מיכאלי: אתה מכיר בו בלאו הכי.

מירב מיכאלי: זה אותו חו"ל.

מירב מיכאלי: ההוראה של שוויון התארים לא משליכה על זה.

מירב מיכאלי: היא לא משליכה על הסעיף הזה.

נדב שמיר: כתוב במפורש שזה לא יהיה שווה לעניין קבלת עבודה.

מירב ישראלי: אתה צריך להכיר בהם בהליך מיוחד.

מירב ישראלי: אין פה שוויון אוטמטי.

מירב ישראלי: כמו שהאגף להכרת תארים מכיר בהם או לא מכיר בהם היום לא מכוח החוק אלא מכוח ההליך המנהלי, הוא מכיר בהם גם לצורך המכרזים, גם לצורך קידום.

מירב ישראלי: יש אפשרות הכרה אבל היא לא אוטמטית מכוח החוק.

דורית מורג: עדיין אותו מוסד מחוץ לישראל.

מיכאל מלכיאור: מה זה או בהסמכה להוראה?

מירב ישראלי: זהו.

מירב ישראלי: בעצם הסיפא כמו שאבישי אמר בעצם מייתר את הרישא.

מיכאל מלכיאור: מה זה חשוב, אבל מה זה אומר?

דורית מורג: אנחנו רוצים לפנות קודם כל למוסדות אקדמאים בחו"ל שמוכרים וגם במקרים אחרים מיוחדים להכיר גם בתעודות אחרות.

אבישי פדהצור: אולי אפשר לכתוב הסמכה אחרת להוראה שקיבל אדם.

מיכאל מלכיאור: אם כתוב רישא וסיפא וכתוב שני דברים שונים אז תגידו, ועדת הרישוי רשאית להכיר בהסמכה להוראה שקיבל אדם מחוץ לארץ.

מירב ישראלי: בעצם זה כולל גם את הרישא.

דורית מורג: אנחנו חושבים שמאחר ואנחנו הולכים בעיקר על מוסדות אקדמאיים.

שלמה בק: יש כאן בעיה אמיתית.

שלמה בק: יש מוסדות בחו"ל שלא נותנים תעודת הוראה ובארץ ההיא זה מוכר כתעודת הוראה אבל זו לא תעודת הוראה.

מיכאל מלכיאור: זה הסמכה להוראה.

מיכאל מלכיאור: ה-BD זה הסמכה להוראה.

מירב ישראלי: אם אנחנו נגיד ועדת הרישוי רשאית להכיר בהסמכה להוראה שקיבל אדם מחוץ לישראל.

מירב ישראלי: למעשה אמרנו הכול.

מירב ישראלי: להשמיט את הרישא?

דורית מורג: אני חושבת שאפשר להשאיר את שניהם.

מירב ישראלי: אבל אז השאלה מה היחס בין הרישא לסיפא.

מירב ישראלי: אני לא לגמרי הבנתי את זה כי לכאורה אם את דורשת דרישות כל מחמירות ברישא אז מה המשמעות?

מירב ישראלי: היא רוצה לכתוב שיהיו כללים אחרים לגבי זה שתגיד את זה.

מיכאל מלכיאור: אז אנחנו החלטנו שכך נכתוב.

מיכאל מלכיאור: הסיפא.

מיכאל מלכיאור: ועד רישוי רשאי להכיר בהסמכה להוראה שקיבל אדם בחו"ל בהתאם להוראות שיקבע השר.

מירב ישראלי: פרק ז', התמחות בהוראה.

מירב ישראלי: אישור להתמחות בהוראה.

מירב ישראלי: הממונה רשאי לאשר התמחות למי שמתקיימים בו כל אלה, הוא בעל תואר אקדמי כאמור בסעיף 11 א1 או שהוא נמצא בשנת לימודיו האחרונה ובלבד שעמד בדרישות הלימודים בשנות לימודיו הקודמות וסיים לפחות 80% מהיקף לימודיו.

מירב ישראלי: הוא בעל תעודת הוראה או בעל תעודה או הסמכה שהוכרו כשוות ערך לתעודת הוראה כאמור בסעיף 11 א 2 או שהוא נמצא בשנת לימודיו האחרונה במסלול לתעודת הוראה במוסד להכשרת עובדי הוראה ובלבד שסיים את חובות ההתנסות המעשית.

מירב ישראלי: אינו סובל ממצב בריאותי לקוי.

מירב ישראלי: המועמד להתמחות יגיש לממונה אישורים רפואיים עדכניים בהתאם להוראות שיקבע השר המעידים שאינו סובל ממצב כאמור.

רונית תירוש: אני רוצה לשאול משהו לגבי התנסות מעשית, אני שואלת אם הם נכללות.

רונית תירוש: היה איזה שינוי בגישה לנושא.

רונית תירוש: יש איזה משהו שהוא מובנה או שהוא ידוע, כי מחר יבוא שר ויגיד שהתנסות מעשית מספיק שעתיים שנה ראשונה וזהו.

שלמה בק: המתווה שאושר על ידי המל"ג.

רונית תירוש: זה מתווה של המל"ג?

שלמה בק: כן.

שרה זילבשטרום: פרק ז' התמחות בהוראה זה לא ההתנסות.

שרה זילבשטרום: ההתנסות זה היה בתהליך של ההכשרה.

שרה זילבשטרום: עכשיו מדברים על משהו אחר.

שרה זילבשטרום: אחרי שהוא גמר את ההכשרה יש פרק שנקרא התמחות בהוראה.

שרה זילבשטרום: השם שלנו זה סטאז'.

שרה זילבשטרום: מה שאת שואלת כעת את מחזירה אותנו לשלב ההכשרה.

שרה זילבשטרום: אז את שואלת על ההתנסות המעשית.

שרה זילבשטרום: ההתנסות המעשית נקבע במתווה אריאב מתווה חובה ויש שם גם הגדרה של כמה שעות חייבים בעבודה מעשית.

שרה זילבשטרום: זה תלוי השקפה מה זה פרקטיקה ומה זה התמחות.

שרה זילבשטרום: אבל יש החלטה שלא כל מוסד יכול לשנות.

שרה זילבשטרום: יש את המינימום הנדרש.

שרה זילבשטרום: זה דבר חדש.

שרה זילבשטרום: זה היה בוועדה של תמר אריאב.

דורית מורג: הכוונה היא גם שזה ייכנס למתווה המל"ג.

דורית מורג: זה יהיה חלק בלתי נפרד מהלימודים בעוד שהסטאז' ההתמחות הוא לאחר הלימודים.

שרה זילברשטרום: מה שאני יכולה להרגיע אותך שמבחינת המכללות אמנם זו ירידה בהיקפים אבל מבחינת האוניברסיטאות יש עלייה רבה.

שרה זילברשטרום: זאת אומרת המתווה אישר כאן חובה.

שרה זילברשטרום: באוניברסיטאות זה הוסיף את נפח העבודה המעשית ובמכללות זה באמת הוריד.

מירב ישראלי: זה חלק בעצם מהנושא שהוא בדיון עם המל"ג לגבי התוכן של הלימודים.

מירב ישראלי: בעצם בחוק מוזכרת המילה התנסות מעשית בלי שכתוב התוכן.

מירב ישראלי: אז יש לנו בעצם פה 3 תנאים שצריך לעמוד בכולם.

מירב ישראלי: תואר אקדמי, תעודת הוראה ומצב בריאותי.

מירב ישראלי: זה לגבי הקבלה להתמחות.

מירב ישראלי: עכשיו מה שגם ההשוואה לחוקים אחרים, לגבי בוגרי חו"ל לפעמים דורשים ידיעה מספיקה בשפה העברית ועושים בחינות בעברית.

מירב ישראלי: אתם מכירים בתואר שלו מחו"ל.

מירב ישראלי: הרי אחד הוא כל תואר, הוא גם תואר חו"ל שהכירו בו וגם תואר ישראלי.

דורית מורג: זה אנחנו חושבים שיכול להיכנס ל-22ב'.

מירב ישראלי: זה לימודי השלמה אבל יש מקצועות שבהם כבר יש התייחסות של השפה העברית כנושא לא כחלק מלימודי השלמה כבר בחוק.

מיכאל מלכיאור: אני מניח שמורים יצטרכו לדעת עברית.

מירב ישראלי: אז לכן אני אומרת.

מירב ישראלי: אין לזה שום התייחסות בחוק.

מירב ישראלי: אז השאלה אם צריך להגיד לרבות או להזכיר את זה ב-22ב'.

מירב ישראלי: כי לימודי השלמה לכאורה זה משהו שהוא יותר מקצועי ואין שום אזכור של הנושא של השפה בכל החוק.

דורית מורג: לרבות שליטה בשפת ההוראה.

מירב ישראלי: אז אני כותבת ב-22ב' שאתם תשקלו התייחסות לנושא השפה.

שרה זילברשטרום: ב-23 2 גם צריך להוריד או בעל תעודת הוראה או הסמכה בזיקה למה שדובר קודם.

מירב ישראלי: צריך להוריד אולי הוא בעל תעודת הוראה או בעל הסמכה שהוכרה.

מירב ישראלי: אם אנחנו נתקן את סעיף 22 ככה אז זה יהיה בהתאם.

מירב ישראלי: הוא בעל תעודת הוראה או בעל הסמכה שהוכרה כשוות ערך.

מירב ישראלי: הוא בעל תואר אקדמי או שהוא נמצא בשנת לימודיו האחרונה.

מירב ישראלי: בעצם שנת לימודי האחרונה זה יהיה מישהו בארץ שלומד בכל סוג של מוסד.

מירב ישראלי: גם אקדמי גם לא אקדמי.

שרה זילברשטרום: יש את סעיף א' שהוא צריך תואר.

מירב ישראלי: לא.

מירב ישראלי: זה ההתמחות.

מירב ישראלי: אני אומרת זה שתי חלופות.

מירב ישראלי: הוא יכול להיות או בעל תואר אקדמי או עדיין אין לו תואר אקדמי אבל הוא בשנה האחרונה.

מירב ישראלי: השנה האחרונה לא נאמר פה באיזה מוסד בעצם.

אבישי פדהצור: ברגע שאת מגדירה שהוא לומד במוסד להכשרת עובדי הוראה אם אני לא טועה בגלל שאנחנו בסעיף ההגדרות הגדרנו מה הוא מוסד להכשרת עובדי הוראה אז זה סוגר לנו את הבעיה הזאת אם אני לא טועה.

מירב ישראלי: כתוב בשנת לימודיו האחרונה.

מירב ישראלי: לא כתוב כלום.

מירב ישראלי: זה ניסוח.

דורית מורג: אז צריך להבהיר את זה כי החריגים.

מירב ישראלי: במוסד להכשרת עובדי הוראה?

מירב ישראלי: אני שואלת.

דורית מורג: את צודקת מירב.

דורית מורג: כי ב-2 כן כתוב שנת לימודים אחרונה במוסד להכשרת מורים.

מירב ישראלי: אז אלה שלושת התנאים לקבלה להתמחות.

מירב ישראלי: סירוב לאשר התמחות.

מירב ישראלי: הממונה רשאי לסרב לתת לאדם אישור התמחות לאחר שנתן לו הזדמנות לטעון את טענותיו אף אם התקיימו לגביו התנאים המפורטים בסעיף 23 אם מצא לאחר התייעצות עם ועדת הרישוי כי התקיים לגביו האמור בסעיף 12 1 או 2.

מירב ישראלי: הורשע בעבירה או מסיבות אחרות.

מירב ישראלי: כלומר גם בשלב של ההתמחות כבר אפשר להפעיל את שיקול הדעת.

מירב ישראלי: מקום ההתמחות.

מירב ישראלי: ההתמחות בהוראה תיעשה במוסד חינוך המקיים את התנאים הנדרשים לקליטת מתמחים ולהדרכתם שקבע השר.

מירב ישראלי: יש נושא למשל של התייחסות למספר המתמחים שאפשר לקלוט.

שרה זילברשטרום: בעיקרון רוצים שכל בית ספר בישראל יקלוט מתמחים.

שרה זילברשטרום: מתמחה זה בעצם עובד הוראה בשנת לימודיו הראשונה ובכל מקום בארץ אפשר לקלוט.

שרה זילברשטרום: אבל יחד עם זאת רוצים שבתי הספר יקלטו נכון את המורים המתחילים ויאפשרו תנאים של הצלחה, והניסיון הוכיח שבמקומות שבתי הספר אינם קולטים נכון אז גם המורים נושרים ולא מצליחים.

שרה זילברשטרום: זה מה שכתוב כאן, זה יהיה במוסד חינוך המקיים את התנאים הנדרשים לקליטת מתמחים שיקבע השר.

שרה זילברשטרום: יש לנו צרור של כללים שהוא לא מתאים לחקיקה ראשית אבל הוא מדבר על כך שמנהל בית הספר יפגוש את המתמחה, שיראו לו את תקנון בית הספר.

מירב מיכאלי: אני רק רוצה לשאול, לא ברור לי לגמרי איך זה ייעשה, כי קבע השר זו קביעה בתקנות למעשה.

מירב מיכאלי: זאת אומרת השר יקבע בתקנות תנאים שהם התנאים הנדרשים.

מירב מיכאלי: השאלה מה הפרוצדורה.

מירב מיכאלי: האם יקבעו כללים כלליים בתקנות ואז כל מוסד יצטרך לקבל אישור שהוא עומד בכללים ורק אז הוא יוכל להעסיק מתמחים, כי זה חסר פה השלב המנהלי.

דורית מורג: לפי הקונספציה של החוק החונך מקבל אישור והחונך הוא בדרך כלל בתוך מוסד חינוך.

מירב מיכאלי: השר יקבע תנאים אבל מי יבדוק שהמוסד אכן עומד בתנאים שקבע השר?

דורית מורג: הרי מאשרים שני דברים.

דורית מורג: מאשרים את המתמחה שלמעשה נכנס, אי אפשר כאן להתמחות באופן ספורדי.

דורית מורג: האישור של המתמחה והחונך מספיקים לעניין הזה.

מירב ישראלי: לא.

מירב ישראלי: ממש לא.

מיכאל מלכיאור: אי אפשר לכתוב ההתמחות בהוראה תיעשה במוסד המקיים את התנאים הנדרשים ולהדרכתם שקבע השר והשר יהיה אחראי.

מירב ישראלי: צריך להגיד שהשר או המנכ"ל או מי שהוא קבע לכך יתן אישור למי שעמד בתנאים.

מירב ישראלי: אחרת את יוצרת תנאים כללים אבל אף אחד לא בודק שהם מתקיימים.

אבישי פדהצור: או לחילופין דורית להפוך את אישור התמחות לאישור שהוא תלוי בית ספר.

אבישי פדהצור: עכשיו אישור ההתמחות אם אני מבין נכון, לפי סעיף 23 הוא אישור כללי.

אבישי פדהצור: אתה מקבל כשירות לשמש כמתמחה.

מירב ישראלי: לא.

מירב ישראלי: אבל זה שני אישורים שונים.

מירב ישראלי: אדם יכול ללכת לכול בית ספר שהוא רוצה אבל כאן המוסד צריך לקבל כי זה תנאים של המוסד.

מירב ישראלי: זה לא קשור בכלל למתמחה.

אבישי פדהצור: זו בדיוק השאלה לדורית מה עדיף להם.

אבישי פדהצור: האם הם רוצים לכלול את שלב אישור בית הספר נניח כבר בשלב ההתמחות.

מירב ישראלי: זה לא הגיוני.

מירב ישראלי: כי בעיקורן ההתמחות זה אומר שהאדם עומד בתנאים כדי להיות מתמחה.

מירב ישראלי: הוא יכול ללכת לכול בית ספר.

שרה זילברשטרום: מה שאומרים לי כאן שההתמחות תיעשה במוסד חינוך על פי התנאים שקבע השר.

שרה זילברשטרום: יש לנו כאן

שרה זילברשטרום: כל כך הרבה תנאים.

שרה זילברשטרום: גם מעקב אחרי החונך.

שרה זילברשטרום: יש כאן מערכת אישורים מצליבה שהיא מספיקה נראה לי.

מירב ישראלי: אז לא צריך את סעיף 25 בכלל.

שרה זילברשטרום: חשוב שזה יהיה מוסד חינוך.

שרה זילברשטרום: מוסד חינוך זה בית ספר.

שרה זילברשטרום: הוא לא יכול ללכת למתנ"ס.

אבישי פדהצור: סעיף 27.

שרה זילברשטרום: בתקופת ההתמחות לא יעסוק המתמחה ולא יועסק במוסד אלא בהוראת תלמידים בגיל בתחום ובסוג החינוך שאליו הוכשר על פי תעודת ההוראה שניתנה לו כאמור בסעיף 23.

שרה זילברשטרום: צריכה להיות הלימה, זה ברור.

מירב ישראלי: אז אתם רוצים להוריד אישורים למוסדות חינוך ואז כל מוסד חינוך יוכל להעסיק מתמחים.

מירב ישראלי: יכול להיות שיש מוסדות חינוך שלא מסוגלים לקלוט מתמחים.

דורית מורג: השאלה אם נוכל להתאים מנגנון שיבדוק את זה.

מירב ישראלי: אין טעם לקבוע תנאים אם לא מקיימים אותם.

דורית מורג: אנחנו רוצים לקבוע תנאים אבל אנחנו לא רוצים לתת אישור לכל מוסד ומוסד.

דורית מורג: כן יהיו תנאים כללים.

מירב ישראלי: מה המשמעות של זה?

מירב ישראלי: איך המורה ידע אם המוסד עומד בתנאים והוא יכול ללכת להתמחות שם?

דורית מורג: רצינו שזה יהיה בכל בית ספר אבל רצינו שכל בית ספר יתחייב.

מירב ישראלי: אז אל תעשי את זה הוראה מחויבת בחוק.

מירב ישראלי: להוראות בחוק יש השלכות, יש סנקציות.

מירב ישראלי: אי אפשר.

מירב ישראלי: כי אם השר קובע את התנאים המוסד יצטרך לעמוד בהם.

מירב ישראלי: זה חוק.

דורית מורג: אנחנו נשאיר את זה בינתיים.

דורית מורג: אנחנו נעשה שיעורי בית.

דורית מורג: בינתיים לא למחוק.

מירב ישראלי: אז אני כותבת מנגנון היישום ידון.

מירב ישראלי: תקופת ההתמחות.

מירב ישראלי: תקופת ההתמחות תהיה כפי שיקבע השר ובלבד שלא תעלה על 12 חודשים.

מירב ישראלי: למשל אתם יכולים לחשוב על מישהו שיעשה התמחות פחות מ-12 חודשים?

מירב ישראלי: למה?

דורית מורג: כיום יש צורך בשנת לימודים אחת אבל מוכרות לעניין זה גם שתי תקופות רצופות של מילוי מקום שכל אחת 3 חודשים לפחות.

דורית מורג: זאת אומרת יש אנשים שלימדו רק 6 חודשים בבית ספר ובעצם היתה להם שנת התמחות.

מירב ישראלי: כאן מה שמחייב אתכם זה לא הכרה ספציפית לאדם שיש לו השלמות, אפשר לתת לו פטור לחלק מההתמחות אלא זה מחייב לקבוע סוגים של התמחות.

מירב ישראלי: זאת קריאה נורמטיבית בתקנות, אבל יש הבדל בין חו"ל לארץ, הבדל בין מי שלמד פה ולמד פה, זה לא פטור ספציפי לאדם אלא זה קביעת נורמות לתקופות שונות ואני לא בטוחה שזה מה שרציתם.

דורית מורג: מה שרצו זה לא להבדיל לפי סוג המתמחה, להתאים לו את סוג ההתמחות שלו, אלא לאפשר לאנשים שלא מצאו עבודה לשנה שלמה אבל נקראו לשרת את המערכת לתקופה שהיא קצרה מ-12 חודשים אבל היא לפחות 6 חודשים, להגיד שהם עברו את ההתמחות.

מירב ישראלי: אני לא בטוחה שהסעיף הזה כפי שהוא מנוסח הוא עונה לדבר הזה.

מירב ישראלי: אתם תידרשו פה להכין תקנון דורית שאני לא בטוחה שזה מה שרציתם לעשות.

מירב ישראלי: יכול להיות שמה שאתם התכוונתם זה שההתמחות ככלל ואולי כדאי להגיד זה, 12 חודשים, ככה זה יוצא, לא תעלה על 12 חודשים אני לא חושבת שכדאי להגיד את זה ככה.

מירב ישראלי: ההתמחות היא 12 חודשים ותתנו סמכות אולי לוועדת רישוי או למי שמתעסק עם הנושא של ההתמחות לפטור אדם ספציפית בהתקיים תנאים מסוימים.

שרה זילברשטורם: שנת לימודים קודם כל, לא 12 חודשים.

דורית מורג: חובת ההתמחות תהיה שנת לימודים אחת אולם רשאי השר לקבוע תקופות קצרות יותר.

מירב ישראלי: אני שוב שואלת אם התכוונתם באמת לקבוע הסדר כללי?

דורית מורג: ובתנאי שלא תפחת מ-6 חודשים מלאים.

מירב ישראלי: אבל עדיין נשאלת השאלה ואתם יכולים לחזור אלינו בעניין הזה, שלא תפחת מ-6 חודשים, ותחזרו אלינו עם העניין אם אתם עדיין רוצים להשאיר לעצמכם את החובה לקבוע כללים לפי סוג הסטודנט.

מירב ישראלי: יכול להיות שצריך להשאיר את זה ככה ואתם צריכים גם את המנגנון האדמיניסטרטיבי לפתור כי הרי מה שאתם אמרתם לי זה לא מתאים שהשר יקבע בתקנות מי שמילא מקום פעמיים 3 חודשים, מישהו צריך לבדוק שהוא עשה את זה ולתת לו את האישור, לכן זה לא מתאים לתקנות כלליות אלא זה צריך להיות פטור אינדיבידואלי.

אבישי פדהצור: אתם לא רואים מקום להבחין בין התמחות בחינוך רגיל לחינוך מיוחד?

דורית מורג: לא.

מירב ישראלי: אז אם ככה זה יותר מחזק אותי בדעתי שאתם לא התכוונתם לזה אלא לפטור אינדיבידואלי.

מירב ישראלי: אז אני כותבת שנת לימודים ו6 חודשים, זה אנחנו נשאיר.

מירב ישראלי: לגבי פטורים ספציפיים, פטורים אינדיבידואליים, אתם רוצים לחזור אלינו עם איזה מנגנון?

מירב ישראלי: זה יהיה כך.

מירב ישראלי: תקופת ההתמחות תעמוד על שנת לימודים אחת ואז נכתוב ככה, ועדת הרישוי רשאית לקבוע לגבי אדם שתקופת ההתמחות תהיה קצרה מ-12 חודשים מטעמים שיירשמו ובלבד שהיא לא תפחת מ=6 חודשים.

מירב ישראלי: גם מי שאת פוטרת אותו את לא יכולה לפטור אותו מפחות 6 חודשים.

שרה זילברשטרום: אז להגיד ככה, תקופת ההתמחות היא על שנת לימודים אחת.

שרה זילברשטרום: במקרים מיוחדים יינתן אישור לפחות משנת לימודים ובלבד שלא תפחת מ-6 חודשים.

דורית מורג: והוועדה רשאית להכיר בתנאים מסוימים.

מירב ישראלי: לקבוע תקופת התמחות קצרה יותר ובלבד שהיא לא תפחת מ-6 חודשים.

מירב ישראלי: סיכמנו שאתם תחשבו על המנגנון של הפטור.

מירב ישראלי: כן.

מירב ישראלי: סעיף 27 העסקת מתמחים.

מירב ישראלי: בתקופת ההתמחות לא יעסוק המתמחה ולא יועסק במוסד חינוך אלא בהוראת תלמידים בגיל, בתחום, ובסוג החינוך שאליו הוכשר בתעודת ההוראה שניתנה לו כאמור בסעיף 23 (2).

מירב ישראלי: הוא יכול להחליף מקום התמחות או שזה לא משנה לכם?

דורית מורג: כאן כיוון שהוא מורה לילדים אז לפעמים זה תקופה שהמערכת כבר לא צריכה אותה, נניח הוא היה מילוי מקום של 3 חודשים, המורה חזר, אז הוא הולך למקום אחר.

מירב ישראלי: את השנה הזאת הוא יכול לעשות בכמה מוסדות חינוך כי אין הגבלה.

מירב ישראלי: חונך הוראה.

מירב ישראלי: במהלך תקופת ההתמחות יודרך מתמחה בידי עובד הוראה מורשה שקיבל אישור מאת הממונה להדריך מתמחים בפרק זה חונך הוראה.

מירב ישראלי: הממונה רשאי לתת לעובד הוראה מורשה אישור להיות חונך הוראה אם מתקיימים בו שניים אלה, הוא בעל ניסיון של 4 שנים לפחות בעיסוק בהוראה, הוא סיים תוכנית הכשרה שהוכרה בידי המנהל הכללי או מי שהוא הסמיך לעניין זה.

דורית מורג: לפי הדיבור שלנו עם הסתדרות המורים הם ביקשו ואנחנו קיבלנו להגדיל את הנסיון מ-4 ל-5.

מירב ישראלי: השאלה אם אתם חושבים שצריך להגביל את מספר המתמחים אצל חונך אחד?

דורית מורג: בחוזר מנכ"ל כן כתוב לנו שלכל חונך יכולים להיות מאחד עד שני מתמחים.

דורית מורג: אבל לא בחקיקה ראשית.

דורית מורג: הרצוי הוא אחד על אחד.

מירב ישראלי: אז השר רשאי לקבוע הוראות לעניין מספר המתמחים שרשאי חונך להדריך.

מירב ישראלי: עכשיו הניסיון של שנים בהוראה זה יכול להיות גם בחו"ל או שזה רק בארץ?

מירב ישראלי: אם אנחנו לא אומרים כלום זה נותן לכם את האפשרות גם וגם.

מירב ישראלי: ג', הממונה רשאי לאחר שנתן לחונך ההוראה הזדמנות להשמיע את טענותיו לבטל את האישור שנתן לו לפי סעיף קטן ב' אם כחונך לא מילא כראוי את תפקידו.

מירב ישראלי: ד' חונך הוראה יהיה עובד הוראה במוסד החינוך שבו מועסק המתמחה והוא ימונה לתפקידו על ידי מנהל מוסד החינוך ואולם רשאי המפקח מטעמים מיוחדים למנות חונך הוראה שאינו מועסק במוסד החינוך שבו מועסק המתמחה.

שרה זילברשטרום: זה בדרך כלל למתמחים שהם מורים יחידים מסוגם.

שרה זילברשטרום: נניח מורה לחינוך גופני או מורה לאמנות או למחול.

שרה זילברשטרום: אז לפעמים יש העדפה שתחום הדעת של החונך הוא יהיה אותו תחום דעת של המתמחה.

שרה זילברשטרום: אז רשאי המפקח להצמיד חונך מבית ספר אחר.

שרה זילברשטרום: אבל ככלל מלכתחילה החונך טוב לו שהוא יהיה מאותו בית ספר כי אז הוא גם יכול לעזור לו בסוציאליזציה הבית ספרית בלי קשר לתחום המקצוע.

מירב ישראלי: בג' הביטול, האם צריך להוסיף הרשעה משמעתית או לא מילא כראוי את תפקידו.

מירב ישראלי: הרשעה משמעתית באיזשהו מקום זה נכנס ללא מילא כראוי.

אבישי פדהצור: צריך להוסיף את המילים אינו ראוי לשמש כחונך הוראה.

אבישי פדהצור: ואז אם הוא הורשע משמעתית למרות שהוא איש מקצוע מעולה אנחנו לא רוצים שבן אדם כזה יהיה מורה למורים.

אבישי פדהצור: נניח שהוגש נגדו כתב אישום או שיש איזושהי עננה שמרחפת מעל ראשו.

אבישי פדהצור: אינו ראוי לשמש כמדריך חונך הוראה.

מירב ישראלי: או נסיבות אחרות שבשלן אינו ראוי לשמש כחונך הוראה.

מירב ישראלי: ה'.

מירב ישראלי: במינוי חונך ההוראה יובאו בחשבון בין השאר גיל התלמידים ותחומי ההוראה שאותם מורשה חונך ההוראה ללמד בהתאם לרשיונו או להיתר שניתן לו לפי העניין והתאמתם לגיל התלמידים ולתחום ההוראה שלהוראתם מיועד המתמחה.

מירב ישראלי: סעיף 29.

מירב ישראלי: תפקיד חונך ההוראה.

מירב ישראלי: במהלך תקופת ההתמחות ייתן חונך ההוראה למתמחה ליווי מקצועי, יצפה בשיעוריו, ידריכו, ויערוך חוות דעת המעריכות את עבודת המתמחה כאמור בסעיף קטן ב'.

מירב ישראלי: ב', חונך ההוראה ימסור בתום מחצית תקופת ההתמחות למתמחה חוות דעת המעריכה את עבודתו כמתמחה בתקופה האמורה בצירוף התייחסות לחוות הדעת מאת מנהל מוסד החינוך שבו מועסק המתמחה ולעניין מתמחה במוסד חינוך שניתן בו חינוך גן ילדים מאת מפקח כולל לפי קביעת מנהל המחוז.

מירב ישראלי: בתום תקופה ההתמחות ימסור חונך ההוראה את חוות הדעת האמורה וכן חוות דעת מסכמת לכל תקופת ההתמחות לידי ועדת ההערכה כמשמעותה בסעיף 31 ולידי מתמחה בצירוף התייחסות מנהל מוסד החינוך או המפקח הכולל לפי העניין.

שרה זילברשטרום: החונך צריך לתת פעמיים הערכה באמצע השנה ובסופה.

מירב ישראלי: אם יקצרו לו את תקופת ההתמחות אז יתנו אחרי 3 חודשים נגיד ו-6 חודשים.

מירב ישראלי: כתבתי לי פה האם אתם לא רוצים להגיד פחות או יותר מה זה צריך לכלול?

שרה זילברשטרום: ההערכה?

שרה זילברשטרום: יש לנו את זה בחוזר מנכ"ל מפורט.

מירב ישראלי: המתמחה בזמן שהוא מתמחה הוא נחשב לעובד משרד החינוך?

דורית מורג: עובד הוראה.

דורית מורג: הוא מקבל שכר.

מירב ישראלי: סדנת התמחות.

מירב ישראלי: במהלך תקופת ההתמחות ישתתף המתמחה בסדנת התמחות בהוראה שהוכרה בידי המנהל הכללי או מי שהוא הסמיך לעניין זה.

מירב ישראלי: 31.

מירב ישראלי: ועדת ההערכה תבחן בתום תקופת ההתמחות את עבודת המתמחה בתקופה האמורה ותעריך את מידת התאמתו לעיסוק בהוראה.

מירב ישראלי: הרכב ועדת ההערכה לגבי מתמחה במוסד חינוך שניתן בו חינוך יסודי, חינוך על יסודי, או חינוך שהוא כאמור חינוך מיוחד יהיה כמפורט להלן: מפקח או מפקח כולל שימנה מנהל המחוז והוא יהיה יושב ראש הוועדה.

מירב ישראלי: מנהל מוסד לחינוך שבו הועסק המתמחה.

מירב ישראלי: שני עובדי הוראה מורשים שהם חונכי הוראה בחינוך יסודי או בחינוך על יסודי או שהם בעלי ניסיון של 7 שנים לפחות בעיסוק בהוראה כאמור שימנה יושב ראש הוועדה.

מירב ישראלי: ג' הרכב וועדת ההערכה לגבי מתמחה במוסד חינוך שניתן בו חינוך גן ילדים או חינוך כאמור שהוא חינוך מיוחד יהיה כמפורט להלן: 1, שני מפקחים כוללים שימנה מנהל המחוז, אחד מהם לפי קביעת מנהל המחוז יהיה יושב ראש הוועדה.

מירב ישראלי: 2.

מירב ישראלי: עובד הוראה מורשה שהוא חונך הוראה בחינוך גן ילדים או שהוא בעל ניסיון של 7 שנים לפחות בעיסוק בהוראה כאמור שימנה יושב ראש הוועדה.

מירב ישראלי: החלטת ועדת ההערכה.

מירב ישראלי: ועדת ההערכה רשאית להחליט אחת מאלה, כי המתמחה סיים את התמחותו כנדרש, כי על המתמחה לבצע תקופת התמחות נוספת, כי המתמחה אינו מתאים לעסוק בהוראה.

מירב ישראלי: החלטת ועדת ההערכה תתקבל בין השאר על בסיס דוחות חונך ההוראה והתייחסות לדוחות אלה של מנהל מוסד החינוך או המפקח הכולל לפי העניין שהגיש חונך ההוראה לפי סעיף 29ב'.

מירב ישראלי: הוועדה רשאית לצורך קבלת ההחלטה לזמן אליה את המתמחה, את חונך ההוראה, וכל גורם מקצועי אחר שתראה לנכון ובלבד שלא תקבל החלטה כאמור בסעיף קטן א'2 או 3 אלא לאחר שניתנה למתמחה או לחונך ההוראה הזדמנות לטעון את טענותיהם.

מירב ישראלי: במקרה של פגיעה יש פה חובת שימוע.

מירב ישראלי: ג'.

מירב ישראלי: ועדת ההערכה לא תקיים דיון בהעדר אחד מחבריה.

מירב ישראלי: ד', היו דעות חברי ועדת ההערכה חלוקות אחרי דעתו של יושב ראש הועדה.

שלמה בק: ב3.

שלמה בק: חונכים זה כאלה שלא חנכו את אותו נחנך.

מירב ישראלי: שני עובדי הוראה מורשים, נראה לי שזה מובן מאליו.

שרה זילברשטרום: היום זה חובה שחונך שחנך יהיה בוועדה.

אבישי פדהצור: הוא צריך להעיד לא רק על הנחנך אלא גם על איכות החניכה שלו.

אבישי פדהצור: זה לא הגיוני.

מירב ישראלי: זה ניגוד עניינים מובנה שהוא יהיה בוועדת ההערכה.

שרה זילברשטרום: למה?

שרה זילברשטרום: ההפך.

שרה זילברשטרום: הוא היחיד שמכיר אותו טוב.

מירב ישראלי: הוא ישמע.

שרה זילברשטרום: היום זה נהוג שהוא אחד החברים שהוא חייב להיות ובהיעדרו אי אפשר לקיים את הוועדה.

מירב ישראלי: הדבר שפה הוא נכון ויש הגיון רב שאנשים חיצונים יעריכו.

מירב ישראלי: אחרת את לא צריכה ועדה.

מירב ישראלי: כל הרעיון הוא שגורם חיצוני יעשה עוד רביזיה או עוד בדיקה של איכות החונכות.

שלמה בק: שאלה ברשותך לעניין סעיף 30 סדנת ההתמחות.

שלמה בק: באופן כללי מה זה כולל?

שלמה בק: לא פירטנו פה.

שלמה בק: לפחות שנדע את רוח המטריה.

מירב ישראלי: אני הנחתי שזה בתוך המערכת.

מירב ישראלי: אבל יש צדק בעניין שבעצם הסדנה הוכרה.

מירב ישראלי: התוכן של הסדנה הוכר כאשר כל גורם בשוק שנכנס לתחום ושוכר מורים ומלמד את התכנים הוא לכאורה יכול להעביר את זה.

אבישי פדהצור: יש אי הלימה בין הנוסח של הסעיף בדברי ההסבר כי דברי ההסבר מדברים בשורה הרביעית למשל, לעניין זה השר יהיה רשאי לקבוע כי, פה אנחנו לא הסמכנו את השר.

אבישי פדהצור: אנחנו קבענו.

מירב ישראלי: צריך להוסיף הסמכה להכיר במוסד או בגורם גוף שיתן את ההכשרה.

שרה זילברשטרום: היום זה רק במכללות או באוניברסיטאות.

דורית מורג: יכול להיות שתהיה איזו מצוקה, השר יכיר בסדנה וזה יהיה בסדר.

אבישי פדהצור: אז תסמיכו את השר לקבוע בתקנות כללים להכרה.

שלמה ישי: המכללות מוכנות להפריט?

שלמה ישי: מה הרעיון?

שלמה ישי: איזו מצוקה יכולה להיות שיוציאו את זה החוצה?

שלמה ישי: למה צריך להפריט את זה?

אבישי פדהצור: בגלל זה גם שאלתי מה זו סדנת ההתמחות ומתי היא באה.

אבישי פדהצור: כי כמו שמירב אומרת בצדק זה לא מופיע בפרק של ההכשרה.

מירב ישראלי: זה בפרק של ההתמחות וזה גם נקרא סדנת התמחות.

מירב ישראלי: אחרי שהוא גומר את ההכשרה הלימודית שלו זה מה שזה אומר.

שלמה בק: ההתמחות היא בשנה האחרונה ללימודיו.

שלמה ישי: זה לא חכם לדעתנו להפריט את הדבר הזה.

שלמה ישי: מכללות יכולות לעשות את זה.

שלמה ישי: אני לא חושב שזה נכון להפריט את העניין הזה.

מירב ישראלי: השאלה דורית האם זה לא צריך להיות בדיון שלכם מול המל"ג לגבי תוכן ההכשרה עצמה.

דורית מורג: גם רוצים כאן להכניס שזה יוגבל למוסדות להכשרת מורים.

מירב ישראלי: כרגע מה שכתוב כאן

מירב ישראלי: זה שגם מי שלמד בחו"ל וגם מי שיש לו כבר תואר אקדמי את עדיין רוצה שהוא יעשה את סדנת ההתמחות הזאת.

מירב ישראלי: זה אומר שמוסד להכשרת עובדי הוראה שעושה את הסדנה הזאת יצטרך לקבל לסדנה גם אנשים שהם לא סטודנטים שלו.

דורית מורג: זה הדגם היחיד שקיים.

דורית מורג: אסור לעשות סדנאות לא בפסגות ולא במרכזים רק במכללות או באוניברסיטאות.

אבישי פדהצור: מה עוברים בסדנה הזו?

שרה זילברשטרום: הסדנה כוללת מפגשים שבועיים שסך הכול הם 60 שעות שנתיות.

שרה זילברשטרום: זאת סדנה של ניתוח אירועים, סדנה רפלקטיבית שבה המורים המתחילים מספרים על חוויות ההוראה שלהם ומקבלים העצמה מידי איש מקצוע באמצעות עמיתים משותפים.

מירב ישראלי: זה יכול להיכנס בתנאים שהשר קובע.

אבישי פדהצור: חייבים להוסיף את ההסמכה.

אבישי פדהצור: אין מנוס מזה.

שלמה בק: הסיפור יותר מסובך כי השר לא יכול לקבוע.

שלמה בק: אם הסדנה היא אקדמית יש בעיה עם זה.

מירב ישראלי: אבל כאן זה לכאורה סדנה חיצונית אם אתם מקבלים תלמידים שהם לא הסטודנטים שלכם.

שרה זילברשטרום: הסדנה הזאת נותנת אקרדיטציה גם ל-BED אבל היא עצמה היא סדנה עצמאית.

מירב ישראלי: אם תכירי רק במכללות, רק בגופים שמכשירים עובדי הוראה, השאלה אם השר יכול להתערב בקביעת התכנים האקדמיים.

דורית מורג: זה אותו ויכוח שהיה לנו לגבי תעודת הוראה.

דורית מורג: יכול להיות שיבוא מישהו שכבר יש לו תואר ורוצה לעשות סדנת התמחות אז זה יהיה משהו בנפרד.

מירב ישראלי: נוסיף, השר רשאי להכיר,

לירן שפיגל: יש סעיף 34 שמדבר על תקנות לעניין התמחות אז אפשר לשקול להוסיף שם את ההסמכה של השר.

מירב ישראלי: ההכרה במוסד תהיה של מי?

שרה זילברשטרום: אם היינו כותבים שסדנת ההתמחות מתקיימת במוסדות המכשירים מורים.

מירב ישראלי: אבל הם רוצים לשמור לעצמם מרווח יותר גדול מזה.

שלמה בק: אני מציע שהם ידונו בזה.

מירב ישראלי: אז בואו נשאיר את זה דורית.

מירב ישראלי: בואו נשאיר את זה פתוח גם כי זה חלק ממה שאתם צריכים לדון עם המל"ג.

מירב ישראלי: ואז אחרי שתסיימו את הדיון הזה תגידו לנו אם אתם באמת מסתפקים שזה יהיה במוסדות להכשרת עובדי הוראה או שאתם רוצים הכרה בגופים נוספים.

מיכאל מלכיאור: רבותיי, אנחנו חייבים לסיים.

מיכאל מלכיאור: אנחנו קבענו ישיבת המשך לישיבת הזאת ב-11 באוגוסט.

מיכאל מלכיאור: ניתן לזה 3 שעות.

מיכאל מלכיאור: אבל תכינו לפני כן.

מיכאל מלכיאור: אנחנו רוצים לעשות התקדמות רצינית.