ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 632, 2008-07-29 12:00

מנחם בן-ששון: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט.

מנחם בן-ששון: על סדר היום הצעת חוק הפטנטים (תיקון – ועדת פיצויים ותגמולים), התשס"ו-2006, של חבר הכנסת מיכאל איתן.

מנחם בן-ששון: אני חוסך לכם את התיאור של ההצעה.

מנחם בן-ששון: בסיכומו של דבר, הוא רוצה להתמודד עם בעיית הפיצויים לממציא ששר הביטחון עיכב או מנע את רישום הפטנט שהמציא מטעמי ביטחון והתמלוגים שצריך לתת לו משום שההמתנה הזאת היתה בעייתית בשבילו.

מנחם בן-ששון: שיעור הפיצויים והתמלוגים כאשר אין הסכם נקבע על-ידי ועדה שצריכה לתת את החלטתה ואין שיעור זמן סופי למתן ההחלטה.

מנחם בן-ששון: לכן מבקש חבר הכנסת איתן, דבר ראשון לקבוע את משך זמן הדיונים – הוא הציע שנה, ודבר שני שיהיה ערעור על ההחלטה בפני בית-המשפט העליון.

מנחם בן-ששון: זאת המסגרת.

הווארד פולינר: אנחנו ערים לבעיות שיש בוועדות הקיימות ומברכים על היוזמה של הצעת החוק.

הווארד פולינר: במקביל אנחנו עובדים על הצעת חוק ממשלתית מקיפה יותר לעומת מה שחבר הכנסת איתן מציע בשלב זה.

הווארד פולינר: ההצעה הממשלתית עדיין לא מוכנה.

הווארד פולינר: יש תרשימי זרימה שמתארים את מה שאנו מתכוונים לעשות.

הווארד פולינר: אנחנו מוכנים לתמוך בהצעת החוק הפרטית של חבר הכנסת איתן, ואולי לקראת הקריאה השנייה והשלישית נוכל למזג בין ההצעה שלו ובין ההצעה שלנו.

הווארד פולינר: בהצעת החוק שלפנינו כתוב שחבר הוועדה יהיה שופט מחוזי, ולכך אנו מסכימים.

הווארד פולינר: אנחנו לא יכולים לתמוך בערעור לבית-המשפט העליון, אלא לבית-המשפט המחוזי, ורק אם יהיה אחר-כך ערעור נוסף יידון בבית-המשפט העליון.

מנחם בן-ששון: זה זכות ערעור או רשות ערעור?

ורד קירו-זילברמן: רשות ערעור.

ורד קירו-זילברמן: אבל נראה לי שלא צריך לציין את זה כאן.

מנחם בן-ששון: השאלה אם זה בזכות או ברשות.

ורד קירו-זילברמן: זה יהיה ברשות.

הווארד פולינר: יש קושי גם לגבי התקופה שנקבעה לקבלת ההחלטות.

הווארד פולינר: קשה לקבל את ההחלטה בתוך שנה.

הווארד פולינר: אינני יודע אם בתוך שנתיים ניתן לעשות את זה.

הווארד פולינר: לפעמים לא לטובת הממציא להגביל את הזמן.

הווארד פולינר: אם רוצים לכתוב בחקיקה שיש זמן קצוב אני ממליץ שלפחות יתאפשר לתת הארכות על התקופה הזאת.

מנחם בן-ששון: לא אתן הארכות, אבל בהחלט אסכים להכפלת הזמן, כלומר לקבוע שנתיים.

מנחם בן-ששון: זה נראה לי סביר לקראת הקריאה הראשונה, ואחרי זה נראה לאן אתם מתכוונים ללכת.

מנחם בן-ששון: הרי כל הרעיון של הצעת החוק היה להגיע לפרק זמן קצוב.

מנחם בן-ששון: אם אנחנו מתחילים עם הארכות זה עשוי להיגרר.

מנחם בן-ששון: אפשר בהחלט למצוא דרך להידברות, וזה צריך להיות בנוסח, בין בעל הפטנט הניזוק ובין הוועדה אם ייווכח שטובת העניין דורשת קבלת הארכה.

מנחם בן-ששון: מנגנון כזה צריך להיות מיוחד, עם נימוקים וכן הלאה.

מנחם בן-ששון: אם ניסחנו מנגנון כזה, מה טוב.

מנחם בן-ששון: אם לא, נקרא את הנוסח המוצע.

ורד קירו-זילברמן: הייתי רוצה לשמוע הבהרה לגבי משך התקופה כדי להבין בעצמי.

מנחם בן-ששון: ידוע לנו שעוסקים כאן במקרים נדירים.

מנחם בן-ששון: היו אחד או שניים.

מנחם בן-ששון: לכן לא הטרחתי אתכם בינתיים בשיחה.

הווארד פולינר: נדירים מאוד.

הווארד פולינר: אולי נקבל קצת רקע עובדתי מהם.

מנחם בן-ששון: אני מוכן לשמוע רקע, אבל עדיין רוצה להבין מה תרוויחו במנגנון של שנה, מה אתם לא יכולים להספיק, מדוע זה מזיק לממציא, למה שנתיים ומדוע זה מזיק לממציא, ולמה אתם רוצים מנגנון עם שסתום.

מאיר נועם: אני מבקש להעיר לאור הניסיון בוועדות הספורות ביותר שהיו עד כה, ואני נטלתי חלק גם בהקמת הוועדה.

מאיר נועם: גם ההצעה של חבר הכנסת איתן קובעת שיש לבחור נציג מן ההשכלה הגבוהה שהוא בהתאם למקצוע.

מאיר נועם: כלומר אם זה למשל המצאה כימית ניקח פרופסור לכימיה.

ורד קירו-זילברמן: זאת ההצעה של הייעוץ המשפטי של הוועדה.

ורד קירו-זילברמן: זה לא ההצעה המקורית.

מאיר נועם: בפועל כך קורה.

מאיר נועם: אנחנו לוקחים את הפרופסור שמתאים למאטריה.

מאיר נועם: מניסיון, למצוא מישהו שיסכים לבוא, לפעמים חולפים כמה חודשים עד שמסיימים למנות את הוועדה, וזה מינוי של שר.

מאיר נועם: אני מבקש שמירוץ הזמן שייקבע על-ידי הוועדה, של שנה או שנתיים – אני מעדיף שנתיים – יתחיל להימנות מיום הקמת הוועדה.

מאיר נועם: לוקח זמן רב עד שהוועדה מוקמת.

מנחם בן-ששון: אבל על-ידי כך ניתן בידכם את הזמן כמעט ללא גבול.

מנחם בן-ששון: אתה יכול להחליט להקים את הוועדה אחרי 4 שנים.

מאיר נועם: חס וחלילה.

מאיר נועם: נקודת המוצא שאנחנו עובדים ב-due care.

מאיר נועם: יש עוד בעיה, שצריך גם סיווג ביטחוני לאותו פרופסור.

מאיר נועם: אנחנו לא יכולים לקחת כל אדם אלא צריך להעביר אותו בדיקה של סיווג ביטחוני.

מאיר נועם: מדובר כאן על המצאות שנוגעות לביטחון המדינה.

מאיר נועם: הדברים האלה דורשים זמן.

מנחם בן-ששון: מכיוון שחצי מן התכלית של מציע החוק היא להגיע לתכלית הגבלת הזמן, במקרה שלפנינו תכלית הגבלת הזמן תוחמץ אם אתן את שיקול הדעת בידכם.

מנחם בן-ששון: עליי לקצוב שני זמנים, ואז נקבל שנתיים אבל בשתי מנות:

מנחם בן-ששון: בתוך חצי שנה מיום מתן הסירוב תיקבע ועדה, ובתוך שנה וחצי מיום מתן צו לעבודת הוועדה תינתן ההכרעה, וכך נגיע לשנתיים בסל אבל ניצור שני אינטרוולים שיש ביניהם היגיון, אלא אם כן הבנתי לא נכון.

מאיר נועם: זה נשמע הגיוני.

מנחם בן-ששון: גברתי, רצית להוסיף משהו?

רבקה פלוטקין: לא.

רבקה פלוטקין: מקובל עליי.

יעקב נגל: אני סגן ראש מפא"ת במשרד הביטחון, אבל את הסיווג הביטחוני לא אנחנו עושים כך שאני לא יודע כמה זמן זה יכול לקחת.

הווארד פולינר: הערה אחרונה בעניין לוח הזמנים.

הווארד פולינר: שאלת למה אם נקבע שההכרעה תתקבל בתוך שנה או שנתיים זה לא לטובת הממציא.

הווארד פולינר: כאשר מתווים את צו החיסיון לפעמים עוד לא יודעים אם יש המצאה כשרה לפטנט או לא, ובהחלט לא יודעים אם יש לה פוטנציאל מסחרי או לא.

הווארד פולינר: לא כל פטנט שווה דבר מה בשוק.

הווארד פולינר: תוך כדי ההליך בודקים האם מדובר על המצאה כשרה לפטנט וגם זה לוקח זמן.

הווארד פולינר: אם זה סוג של הפקעה של ההמצאה, המצאות שאין להן שוק קשה מאוד להעריך את השווי שלהן בשוק.

הווארד פולינר: לפעמים אחרי זמן מה הרעיון שעלה כאן

הווארד פולינר: מתפרסם במקום אחר בעולם ואז לאט-לאט רואים שיש שוק להמצאה הזאת ואחר-כך פשוט יותר להעריך את השווי שלה.

מנחם בן-ששון: לכן הנטייה שלי לקבוע חצי שנה שנה וחצי, ובתיאום ובהסכמה של הממציא ניתן יהיה להאריך את התקופה מנימוקים מיוחדים, כלומר למצוא פתח מפלט.

מנחם בן-ששון: אם אתה אומר שזה לטובת הממציא אני מוכן לפתוח את לוח הזמנים כאשר יגיד שזה אמנם לטובתו.

מנחם בן-ששון: אם יגיד שזה לא לטובתו אזי ההכרעה תצטרך להינתן אחרי שנה וחצי.

מנחם בן-ששון: זה תהליך שנועד להגן עליו.

מנחם בן-ששון: גברתי היועצת המשפטית, אני מבקש שתקראי את הנוסח.

מנחם בן-ששון: מה שאתם רואים כאן זה מסלול מיוחד לראשי ועדה קודמים.

מנחם בן-ששון: חבר הכנסת איתן עסוק כנראה בדבר אחר.

מנחם בן-ששון: בדרך כלל אם חבר הכנסת לא מגיע לדיון לאחר הקריאה הטרומית אני לא יודע מה הוא רוצה בכלל.

ורד קירו-זילברמן: התיקון המוצע בסעיף 107 הופך להיות לא רלוונטי, וכך גם התיקון המוצע בסעיף 108.

ורד קירו-זילברמן: נמקד את התיקון בסעיפים 109, 111 ו-111א.

ורד קירו-זילברמן: בסעיף 109 ייקבע: "(א) שר המשפטים ימנה בתוך שישה חודשים מיום מתן צו לפי סעיף 94 או 99 או מיום שלא ניתן היתר לפי סעיפים 98 או 103 ועדה לענייני פיצויים ותמלוגים שתכריע בתביעות לפיצויים ותמלוגים לפי סימן זה.

ורד קירו-זילברמן: (ב) חברי הוועדה יהיו שופט בית-המשפט המחוזי, הרשם וחבר נוסף שהוא חבר הסגל האקדמי של מוסד מוכר להשכלה גבוהה כמשמעותו בחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח-1958, שתחום התמחותו תואם את תחום האמצאה.

ורד קירו-זילברמן: " כאן נוסיף: "(ג) הוועדה לענייני פיצויים ותמלוגים תתן את החלטתה בתוך 18 חודשים (או: שנה וחצי) מיום מינויה.

ורד קירו-זילברמן: " סעיף 111 יימחק – זה הסעיף שקובע סמכות ייחודית לאותה ועדה.

ורד קירו-זילברמן: במקומו יבוא סעיף 111 חדש שכותרתו:

ורד קירו-זילברמן: ערעור על החלטת ועדת הפיצויים.

ורד קירו-זילברמן: "על החלטת ועדת הפיצויים (או: הוועדה לענייני פיצויים ותמלוגים) ניתן לערער בתוך 45 ימים מיום שנמסרה לבעל האמצאה החלטת ועדת הפיצויים והתגמולים, בפני בית-משפט מחוזי.

ורד קירו-זילברמן: "

שירלי אבנר: ומה עם אפשרות הארכה?

מנחם בן-ששון: אם יבקש הממציא, במקרים מיוחדים שינומקו, רשאית הוועדה להאריך את המועד לתקופות נוספות של חצי שנה, והכול בתיאום והסכמה כתובה של הממציא.

ורד קירו-זילברמן: אם כך, בסעיף 109 המתוקן, אחרי המילים "מיום מינויה" יבוא: "ובמקרים מיוחדים" - -

מנחם בן-ששון: - - "תהיה רשאית הוועדה".

ורד קירו-זילברמן: באופן עצמאי?

ורד קירו-זילברמן: באישור השר?

מנחם בן-ששון: מי ממנה את הוועדה?

ורד קירו-זילברמן: השר ממנה את הוועדה.

מנחם בן-ששון: "יהיה רשאי השר להאריך את התקופה בהמלצת הוועדה ובהסכמת הממציא".

שירלי אבנר: למה צריך את השר?

מנחם בן-ששון: הוא הממנה והוא שקבע את הזמן.

הווארד פולינר: אם בודקים את הכשירות לפטנט, אם הוא יודע שאין לו המצאה - - -

מנחם בן-ששון: בראשות הוועדה עומד שופט?

ורד קירו-זילברמן: כן, עכשיו קבענו שזה שופט של בית-משפט מחוזי.

מנחם בן-ששון: אם כך, בסדר גמור.

מנחם בן-ששון: נקבע: "תהיה רשאית הוועדה להאריך לפי הבנתה בהסכמה כתובה של הממציא ומטעמים מיוחדים שינומקו בפרוטוקול שלה".

מאיר נועם: לא תמיד הממציא ייתן את הסכמתו.

מאיר נועם: זאת יכולה להיות בעיה.

ורד קירו-זילברמן: הסכמת הממציא יוצרת שאלה.

הווארד פולינר: אם הוא לא יסכים?

מנחם בן-ששון: אז צריך לגמור את העבודה ולהכריע.

הווארד פולינר: ייתכן שאי אפשר.

הווארד פולינר: ייתכן שהוא לא ישתף פעולה.

הווארד פולינר: אם אנחנו רוצים לבדוק אם יש לו המצאה כשרה לפטנט, כי אחרת אי אפשר להעריך את השווי של ההמצאה - - -

מנחם בן-ששון: אבל זה האינטרס שלו.

מנחם בן-ששון: הרי הוא רוצה להשיג פיצויים.

מנחם בן-ששון: אתם מניחים שהוא יקבל פחות פיצויים אם תגמרו אחרי 18 חודשים כי במקרה הזה לא יספיקו לבדוק הבשלה של הפטנט ואתם מבקשים 19 חודשים.

מנחם בן-ששון: הוא יגיד: לא, רק 18 חודשים והעולם יתהפך.

מנחם בן-ששון: בסדר, שהבדיקה תארך 18 חודשים והוא יפסיד.

מנחם בן-ששון: הרי לשיטתך מי שמפסיד זה הוא.

הווארד פולינר: יכול להיות.

מנחם בן-ששון: ממה נפשך, אם לא אז אל תקבעו את סעיף ההארכה.

מנחם בן-ששון: סעיף ההארכה לא נועד לתת לוועדה אפשרות הארכה כי פלוני נסע לחוץ-לארץ ואלמוני לא בא לישיבה ופלמוני לא היה בקוורום.

מנחם בן-ששון: את הדיונים בוועדות הללו אנו מכירים.

מנחם בן-ששון: הוועדה צריכה לסיים בתוך 18 חודשים.

מנחם בן-ששון: זה התכלית של החוק.

מנחם בן-ששון: מכיוון שתכליתו של החוק להיטיב עם הממציא אני מסכים שאם הממציא אומר את דברו יאפשרו הארכה.

מאיר נועם: יצא לי להיות חבר בוועדה שדנה בתיקים כאלה.

מאיר נועם: למעשה מדובר על ועדה שיפוטית, מן הבחינה שמופיעים בה עורכי-הדין של הצדדים וכן עורך-דין מטעם המדינה ומגישים כתבי טענות שהם לפעמים ארגזים שלמים.

מאיר נועם: בוועדה האחרונה ישבנו כמדומני עם כבוד השופט הנדלר.

מאיר נועם: נניח שלצורך העניין חולפים 17 חודשים והממציא אומר שהוא רוצה לקבל את המסקנות בתוך חודש ימים, אבל אי אפשר להספיק לקרוא את כל החומר.

מאיר נועם: השאלה אם גם בלי הסכמת הממציא, אם יש טעמים סבירים אפשר לבקש להאריך את המועד בחודש נוסף.

מאיר נועם: זאת השאלה מבחינה הגיונית.

מנחם בן-ששון: לפי הצעת החוק, לא.

מנחם בן-ששון: נקבעים מועדים.

מנחם בן-ששון: הרכבת יוצאת בשעה 7:03 ובשעה 7:04 הרכבת כבר לא על המסלול.

מנחם בן-ששון: דרכם של אנשים שאוהבים לדחות.

מנחם בן-ששון: למה לדחות למחר את מה שאפשר לדחות למחרתיים?

מנחם בן-ששון: זה סוג של מנטליות.

מנחם בן-ששון: ויש אחרים שאוהבים לעבוד בזמן.

מנחם בן-ששון: תכליתו של החוק להסדיר שזה יעבוד בזמן.

מנחם בן-ששון: אחרת החוק לא היה עולה.

מנחם בן-ששון: אני מוכן להוריד את הסעיף האחרון ולא להגיד שיש אפשרות להרחבה.

מנחם בן-ששון: אני מוכן להוסיף סעיף עם אפשרות להרחבה בהסכמת הממציא.

מנחם בן-ששון: ייתכן שאחרי הקריאה הראשונה תגידו שזה לא נראה לכם.

מנחם בן-ששון: בסדר.

מנחם בן-ששון: הפעם אתם יכולים לייעץ, אבל בסיכומו של דבר הוועדה תצטרך להצביע על-פי שיקול דעתה.

מנחם בן-ששון: אני מקבל את העצה.

מנחם בן-ששון: אם אני מבין את רצונו של מציע הצעת החוק אני לא יכול על הסעיף הזה להתפשר, כך הייתי אומר אילו אני הייתי מציע.

מנחם בן-ששון: אני לא יודע עד כמה החוק דחוף, אבל אם כבר רצונו של המחוקק ללכת לכיוון הזה נדמה לי שאני קולע לרצונו באמרי שאם זה בהסכמת הממציא – אפשר.

מנחם בן-ששון: לא בהיוועצות עמו אלא בהסכמה שלו.

ורד קירו-זילברמן: אם מדובר על הסכמה של הממציא אולי זה לא חייב להיכתב.

ורד קירו-זילברמן: אני לא יודעת עד כמה יש צורך שהדברים יירשמו אם מדובר בהסכמת הממציא.

שירלי אבנר: לפי חוק הפרשנות, אם קובעים תקופה מסוימת צריך לקבוע את דרך ההארכה שלה.

מנחם בן-ששון: אם את קובעת שזה 18 חודשים זה יהיה 18 חודשים.

מנחם בן-ששון: לא יעזור אם הוא רוצה להאריך את המועד או לא, צריך לסיים את העבודה בתוך 18 חודשים, הוא לא יכול להתווכח.

מנחם בן-ששון: אני מציע לרשום את זה, ואם יסתבר בהכנה לקריאה השנייה והשלישית שצריך לתקן את הנוסח, נתקן.

מנחם בן-ששון: תכתבי בדברי ההסבר שזה נוסח זמני ותצייני את העובדה שהממשלה מציעה הצעת חוק כוללת.

מנחם בן-ששון: כל זה יהיה בדברי ההסבר ונקווה שנוכל להצמיד את שתי הצעות החוק זו לזו.

מנחם בן-ששון: זה לא רץ לשום מקום.

מנחם בן-ששון: יש לכם 3 חודשים שהכנסת נמצאת בפגרה.

מנחם בן-ששון: אני מצביע בעד אישור החוק.

מנחם בן-ששון: זה הצבעה פה אחד.

מנחם בן-ששון: אנחנו מאשרים את הצעת חוק הפטנטים (תיקון – ועדת פיצויים ותגמולים), התשס"ו-2006 בנוסח שהוקרא.

מנחם בן-ששון: תודה רבה.