ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 232, 2008-07-30 09:00

מיכאל נודלמן: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.

מיכאל נודלמן: בסדר היום דיונים על עסקים קטנים, הטבות לקידום יזמות ופתיחת עסקים קטנים ובינוניים.

מיכאל נודלמן: אנחנו יודעים שברוב המדינות עסקים קטנים זה סקטור חשוב בכלכלה המדינית.

מיכאל נודלמן: במדינת ישראל שמעלה עולים זה יותר חשוב, כי זה סקטור שלא צריך השקעות גדולות.

מיכאל נודלמן: אנשים מכינים מקומות עבודה לעצמם ולאחרים.

מיכאל נודלמן: זה סקטור שפחות מגיב לכל מיני שיבושים בכלכלה אבל גם בו יש בעיות, בעיות עם מיסים גבוהים.

מיכאל נודלמן: הארגון לא כל כך טוב והם צריכים עזרה.

מיכאל נודלמן: יש פה נציגים ממשרד הקליטה, השר אלי ישי, תמ"ת.

מיכאל נודלמן: אני מבקש מנציג משרד הקליטה לדבר.

מיכאל נודלמן: בבקשה.

מיכאל נודלמן: תספר לנו איך מתפתחים עסקים לעולים חדשים, איזה בעיות יש, איך אתם עוזרים לעולים חדשים וכמה עסקים יש.

גלעד אברהמי: משרד הקליטה מול הטיפול היזמי או העסקים הקטנים של העולים והתושבים החוזרים ב-2005.

גלעד אברהמי: המשרד מעניק לעולים ולתושבים החוזרים במסגרת המרכזים לעסקים לעולים ותושבים חוזרים מה שנקרא מט"י.

גלעד אברהמי: מעניקים להם שירותי יעוץ פרטניים וגם שירותים בתחום עידוד היזמות כאשר השירותים של הייעוץ הפרטני כוללים בדיקת היתכנות כלכלית, הכנת תוכניות עסקיות מקיפות פרטניות, ומתן שירותי חונכות עסקית.

גלעד אברהמי: בתחום עידוד היזמות אנחנו מעניקים קורסים, סדנאות בתחומי ניהול ושיווק.

גלעד אברהמי: בניהול מועדונים עסקיים.

גלעד אברהמי: מה שאני מציין כאן בעצם זה פורמט שנקבע במכרז שמשרד הקליטה יצא בו בשנת 2007 והמרכזים זכו בו.

גלעד אברהמי: אלה הם השירותים שהם צריכים להעניק.

גלעד אברהמי: בהמשך לטיפול בייעוץ הפרטני ועידוד היזמות המשרד מעניק למי שמבקש ולמי שעומד בקריטריונים הלוואה עד מאה אלף שקל, ריבית 2% צמודת מדד, ל-6 שנים.

גלעד אברהמי: צריך לומר שהתקציב של ההלוואות ואני מציין את זה בפני הוועדה, בכל הזדמנות שיש לנו, הוא תקציב שבבסיס הוא מתוקצב על בערך על 2.5 מיליון שקל.

גלעד אברהמי: אנחנו כדי לעמוד בביקוש של ההלוואות לעולים ולתושבים חוזרים בתחום היזמות אנחנו זקוקים ל-17 מיליון שקל.

גלעד אברהמי: אני רוצה לציין שאגף התקציבים, אני במשא ומתן איתו, נתן השנה תוספת של 7 מיליון שקל תוספת תקציבית על ה-2.5 מיליון שקל בבסיס כך שאנחנו מגיעים ל-9.5 מיליון שקל שנותן מענה רק ל-50% מהפניות שלנו.

גלעד אברהמי: זה אומר בערך 180 הלוואות כשאנחנו מדברים על 360 עד 400 הלוואות שאנחנו מעניקים בשנה והדרישה היא אפילו ל-600.

גלעד אברהמי: אנחנו לא עומדים בקצב.

גלעד אברהמי: בנוסף למעלות ולקרן להלוואה לעולה לפיתוח עסקי שמה ניתנת ההלוואה של 100 אלף שקל המשרד גם מפעיל מוקדים מתמחים בתחום האתיופים.

גלעד אברהמי: בנתניה המרכז הוא מוקד ארצי.

גלעד אברהמי: הוא מפעיל מוקד מתמחה לקווקזים ארצי שמנוהל בחדרה.

גלעד אברהמי: מוקד ארצי לאיראנים שמנוהל בחולון.

גלעד אברהמי: ומוקד לעידוד עלייה מה שנקרא אצלנו ביזנס איי.

גלעד אברהמי: אל ומידע עסקי שמופעל בראשון לציון.

גלעד אברהמי: הוא ארצי.

גלעד אברהמי: ויש לנו מוקד שנותן מיזם טכנולוגי שעוזר לעסקים בתחום הטכנולוגיה, עסקים, חממות, לקדם אותם מההיבט השיווקי והרעיוני שלהם על מנת שיתחברו דרך ספונסר והמיזם שלהם או האב טיפוס שלהם יהיה כלכלי, וחברות תעשייתיות בעצם יאמצו אותו, וישווקו אותו.

גלעד אברהמי: אני רוצה להגיד מילה על מוקד של איגוד העלייה של הביזנס איי.

גלעד אברהמי: אל.

גלעד אברהמי: המוקד הזה בעצם מוקד שמשרת היום מעבר לשגרה, מאוד פעיל היום במסגרת המבצע חוזרים הביתה בשישים להחזרת התושבים החוזרים.

גלעד אברהמי: המוקד יוצר קשר עם אנשים מעבר לים, עם עולים ותושבים חוזרים, שרוצים לפתוח עסקים בישראל.

גלעד אברהמי: המוקד הזה נתן מענה עד עכשיו מדצמבר 2007 עד לסוף יוני 2008 ל-900 פניות של תושבים חוזרים ועולים מעבר לים.

גלעד אברהמי: זה מעבר לצפוי מבחינתנו.

גלעד אברהמי: הדרישה היא מאוד גבוהה לבוא לישראל, להשתקע, לפתוח עסקים.

גלעד אברהמי: אני רוצה לדבר בסקירה הזאת על העשור האחרון.

גלעד אברהמי: משרד הקליטה העניק ל-50 אלף יזמים, עולים ותושבים חוזרים יעוץ עסקי ראשוני.

גלעד אברהמי: אני הנחתי על שולחנך מסמך שמרכז נתונים על העשור האחרון.

מיכאל נודלמן: ידוע לי שאתם חיכיתם שיהיו 50 אלף עולים ותושבים חוזרים.

גלעד אברהמי: אני סוקר כרגע את הפעילות של המשרד בעשור האחרון בתחום היזמות לעסקים קטנים ובינוניים.

גלעד אברהמי: מה שאני מציין זה שקיבלו יעוץ עסקי ראשוני בעשור האחרון 50 אלף עולים.

גלעד אברהמי: בדיקת היתכנות כלכלית ל-25 אלף עולים.

גלעד אברהמי: 10 אלפים יזמים של עולים ותושבים חוזרים קיבלו הלוואות בהיקף של 210 מיליון שקל.

גלעד אברהמי: 30 אלף עולים ותושבים חוזרים עובדים בעסקים שהוקמו על ידי הלוואות של המשרד לקליטת העלייה.

גלעד אברהמי: כל אדם עולה או תושב חוזר שפותח עסק בישראל לפי המודלים הכלכלים של משרד הקליטה הוא מעסיק איתו עוד 3 אנשים.

גלעד אברהמי: כך שהמינוף לתעסוקה בישראל המשמעות שלו מובנת, כך שכדאי לעודד עסקים לפתוח דרך הקרן לפיתוח עסקי, לפתוח עסקים בישראל.

גלעד אברהמי: זה המקום להגיד שההלוואות שהמדינה מעניקה היום דרך הקרן לפיתוח עסקי זה כסף שחוזר למדינה במאה אחוז.

גלעד אברהמי: ככל שהמדינה תעמיד יותר כסף, אני לא יודע אם יש נציג של אגף התקציבים פה, צריך לעגן את זה.

גלעד אברהמי: יובל יעקובי צריך להבין את זה ואנחנו אמרנו לו את זה גם בשיחות ובדיונים.

מיכאל נודלמן: מה שמעניין שאתה רוצה שיהיה פה נציג של אגף תקציבים.

מיכאל נודלמן: הוא יודע שזה עסק טוב.

מיכאל נודלמן: אבל כאשר אני שומע שצריך להילחם עם אגף תקציבים, אני לא מבין.

מיכאל נודלמן: הם לא קראו ספרים או שהם לא מבינים.

מיכאל נודלמן: אין ספק שזה עסק טוב.

גלעד אברהמי: באחוזים יש לנו 5% default.

גלעד אברהמי: יש 5% מכלל הלווים בעצם לא מצליחים להחזיר.

מיכאל נודלמן: רק 5%?

גלעד אברהמי: רק 5% מתחת לאחוז הבנקאי אפילו.

גלעד אברהמי: וכל האחרים מחזירים את ההלוואה.

יוסף שגל: אתם עושים את הפעולה רק בקשר עם מט"י או שיש ארגונים אחרים?

גלעד אברהמי: המכשיר לקבלת הלוואות הוא בנק הפועלים שזכה במכרז של החשב הכללי.

גלעד אברהמי: מפנים את העולים לבנק הפועלים.

גלעד אברהמי: העולים מופנים על ידי מעלות ששמה מתחילה התוכנית העסקית ובדיקת ההיתכנות.

גלעד אברהמי: הוועדה של הקרן שיושבת ודנה בבקשה להלוואה בהתאם לתוכנית העסקית שנבנתה עבורו.

גלעד אברהמי: יש פרוצדורה מתבקשת מתוקף הענקה של משרד ממשלתי סכום כסף.

גלעד אברהמי: אחרי שהוא עובר את התהליך הוא מקבל מכתב הפנייה לבנק, והבנק בדרך כלל מכבד את ההלוואה.

גלעד אברהמי: אין סיבה שהוא לא יכבד מכיוון שמדובר פה על כספים של מדינת ישראל ולא כספים של הבנק.

גלעד אברהמי: הבנק הוא צינור להעברת כספים.

גלעד אברהמי: הוא נבחר במכרז מכיוון שהוא גוף בנקאי שיודע להעניק הלוואות בישראל.

גלעד אברהמי: באותה מידה היתה יכולה להיבחר חברת ביטוח מבחינתנו, היום שהם מתעסקות עם כספים.

גלעד אברהמי: אני ממליץ ומציע ואולי פה זה המקום להגיד שתקציב קרן ההלוואות הוא תקציב שצריך להיות בהתאם לתוכנית עבודה שהיום עומדת על 17 מיליון שקל בערך, שגם סכום יחסית צנוע למה שהתבקשו.

גלעד אברהמי: בעבר היו 40 מיליון בקרן.

גלעד אברהמי: צריך לקבוע את זה במסמרות שהתקציב הזה יהיה תקציב קשיח.

גלעד אברהמי: אין קיצוצים בתקציב הזה.

גלעד אברהמי: צריך להגיד שבמצבים קשים כאלה שאין לנו תקציב להלוואות בעצם מי שנפגע כאן זה כל השדרה של מעלות שאמורה לתת את בדיקת היתכנות.

גלעד אברהמי: אם אין בסוף מענק של הלוואה אין צורך בתוכנית עסקית, אין צורך בבדיקת היתכנות, אין צורך בוועדה שתשב, בעצם כל היזמות אתה יכול לסגור אותה.

גלעד אברהמי: אין יזמות לעולים.

מיכאל נודלמן: זו ישיבה חגיגית.

גלעד אברהמי: אני מצטער שהעכרתי את האווירה.

גלעד אברהמי: אני חייב להודות שבמשרד עושים מאמצים.

גלעד אברהמי: מנכ"ל משרד הקליטה והשר, גם השר הקודם יעקב אדרי וגם השר החדש אלי אפללו עושים מאמצים מול אגף התקציבים על מנת לשמר את הפעילות וכמה שיותר להגדיל אותה על מנת שהעולים והתושבים החוזרים יקבלו את המענה הנדרש בתחום ההלוואות והקמת עסקים.

מיכאל נודלמן: למרות שהעלייה פחתה, כן?

גלעד אברהמי: כן.

גלעד אברהמי: כשמתייחסים לעלייה שהיא בעצם קטנה משנה לשנה אז אבסולוטית זה נכון.

גלעד אברהמי: אבל כשאנחנו מסתכלים על זכאות של עולה, עולה זכאי מבחינת משרד הקליטה ל-10 שנים.

גלעד אברהמי: מכיוון שאנחנו מדברים על טווח של 10 שנים גם אם בשנה האחרונה מבחינה שולית יש ירידה עדיין היקף העולים מהשנה הראשונה, מהשנים שאנחנו סופרים, מ-97 עדיין יש שמה מספיק עלייה שעדיין דורשת את ההטבות והסיוע לפתיחת עסקים.

גלעד אברהמי: אז כך שאם אנחנו מסתכלים אחורה בערך יש 260 אלף עולים פוטנציאלים שנמצאים בארץ זכאים שיכולים היום או מחר להגיד למשרד הקליטה אנחנו מבקשים את הסיוע על פי דין, על פי חוק.

גלעד אברהמי: כי אתה אומר לי שעשר שנים שאני נמצא פה מגיע לי סיוע.

גלעד אברהמי: אז 260 אלף זה לא מספר מבוטל.

גלעד אברהמי: אז נכון שלא כולם פונים אבל בפוטנציאל כל אחד יכול לבוא, לדפוק בדלת, ולהגיד אני רוצה לפתוח עסק.

יוסף שגל: לדעתך, יש לעולים חדשים או תושבים חוזרים מוטיבציה לפתוח עסק קטן?

יוסף שגל: באופן אובייקטיבי איך אתה חושב?

גלעד אברהמי: אנחנו נמצאים בפתחה של תקופה חדשה.

גלעד אברהמי: משרד הקליטה ביחד עם משרד האוצר הובילו מהפך של שינוי פיסקאלי ויש חוק שצריך לעבור ממש בימים אלו שיעניק פטור ל-10 שנים לעולים ותושבים חוזרים על כל הרכוש וההון והדיבדנדים וההכנסות שיש להם מחו"ל כך שזה מהווה תמריץ מאוד גדול לאדם להגיד אני רוצה לפתוח פה עסק וזה לא יפגע לי בעסקים שנשארים בחו"ל.

גלעד אברהמי: ולמה אני מציין את זה?

גלעד אברהמי: כי רוב העלייה שיש היום היא עלייה איכותית יותר מהעליות הקודמות מבחינת זה שהם לא רק באים בגלל ציונות, יש גם גוון מאוד כלכלי לעלייה.

גלעד אברהמי: והיום אדם שרוצה לבוא לארץ ולפתוח עסק, לא מדובר רק על האנשים הקטנים שרוצים לפתוח עסק ולהמשיך להתפרנס, מדובר גם על אנשים שיש להם עסקים בחו"ל, והם מאוד חוששים להיכנס למדינת ישראל מכיוון שהם יודעים שישר...

יוסף שגל: הם לא חוזרים לארץ רק כדי לפתוח עסק קטן.

יוסף שגל: תאמין לי.

יוסף שגל: 17 מיליון שקל מה שאתה מבקש תקציב בשביל משרד הקליטה לדעתי זה לא פתרון.

גלעד אברהמי: נגעתי בהתחלה בעסקים קצת יותר גדולים ואנשים שיש להם הון.

גלעד אברהמי: עולה חדש ותושב חוזר שמגיעים למדינת ישראל יש להם קושי להשתלב כשכירים בעבודה מכיוון שיש איזה חוסר הלימה בין ההשכלה שהוא מביא איתו או הניסיון שהוא מביא איתו ביחס למה שהוא יקבל כשכיר או ישתלב במסגרת מעסיק ושכיר.

גלעד אברהמי: כי לא מכירים בתעודות.

גלעד אברהמי: לפעמים יש בעיה של שפה.

גלעד אברהמי: אנחנו רואים הלכה למעשה במציאות שהוא לא נקלט כשכיר בצורה המיטבית ואז מטבע הדברים אחרי תקופה מסוימת שהוא מבין שהוא לא מצליח להיקלט וזה לוקח תקופה של זמן עד שהוא מבין את זה, ואז עוברות כבר שנתיים, ושלוש, ולפעמים ארבע וחמש, מהיום שהוא עלה, עד שהוא מבין את הלך הרוחות בישראל, הוא מחליט לפתוח עסק.

גלעד אברהמי: בפתיחת העסק הוא מצליח למצב את עצמו אחרת.

גלעד אברהמי: כולם יודעים שעצמאי זה גם קצת יוקרה.

גלעד אברהמי: הוא פותח עסק גם אם זה עסק מאוד קטן.

גלעד אברהמי: ואז הוא ממצב את עצמו גם מבחינה משפחתית וגם מבחינה חברתית.

גלעד אברהמי: אנחנו רק יודעים שהסיכון בזה זה שאם הוא לא מצליח אז הוא קורס, וכשהוא קורס אז הוא פשוט עוזב את מדינת ישראל.

גלעד אברהמי: וכאן הבעיה.

גלעד אברהמי: כי הוא לוקח ריזיקות בעצם.

גלעד אברהמי: הוא אומר עכשיו אני הולך להיות עצמאי.

גלעד אברהמי: וכאן המדינה צריכה לבוא וזה מה שמשרד הקליטה עושה דרך מעלות, מלווה אותו גם אחרי שהוא פותח עסק.

גלעד אברהמי: אנחנו נותנים לו ליווי של 3 שנים אחרי פתיחת העסק.

גלעד אברהמי: מנסים לעזור לו על מנת שהעסק שלו לא יקרוס.

גלעד אברהמי: והתוצאות מדברות בעד עצמן.

גלעד אברהמי: בתקופה הזאת שהיא תקופה יחסית קשה בגלל התקציב שציינת, אנחנו מנסים לשמר את המצב ולחזק את התקציבים שלנו כדי שלא לפגוע בעבודה מול העולים, בעסקים הקטנים והבינוניים.

יוסף שגל: אתה לא נתת לי תשובה.

יוסף שגל: שאלתי אותך לדעתך אתה רואה את המצב משתפר או שלא?

גלעד אברהמי: אני תמיד רואה את המצב אופטימי כי אנחנו אלה שנותנים את הסיוע ואנחנו אלה שבונים את האסטרטגיה של הסיוע ואנחנו אלה שמנסים לבנות מערכת תומכת כך שאני חייב לראות את זה בצורה אופטימית.

גלעד אברהמי: אני חייב להודות שיש עוד גורמים ועוד משתנים שמשחקים פה וזה לא תלוי רק במשרד הקליטה ואתה יודע את זה יפה מאוד.

גלעד אברהמי: יש מדיניות מה שנקרא מוניטרית, יש מדיניות פיסקאלית, יש גורמים אחרים שמשחקים במגרש, אם זה כל הנושא של השוק העולמי שזה כבר לא קשור למדינת ישראל.

גלעד אברהמי: אנחנו יודעים שלפתחנו מחכה תקופה של מיתון קשה מאוד, ככה צופים.

גלעד אברהמי: אז כך שאנחנו משתדלים להיות אופטימיים מבחינת חבילות הסיוע שלנו והכלים שאנחנו רוצים להעניק לעולים ולתושבים החוזרים.

גלית לוי: גלית לוי, מנהלת התאחדות התעשיינים במרחב ירושלים ואנחנו מפעילים אצלנו במרחב פורום של יזמים עולים חדשים בשנה וחצי האחרונות.

גלית לוי: עושים איתם פעילות רבה.

גלית לוי: סקרנו את זה בעבר גם כאן בוועדה.

גלית לוי: ברור שככל שנדע לתמוך בעסקים קטנים ובינוניים שיוקמו כאן

גלית לוי: על ידי עולים חדשים יש לנו תרומה בעצם כפולה, מצד אחד למשק, מצד שני כמנוף לקלוט עלייה נוספת.

גלית לוי: באופן טבעי קולטים את העולים החדשים הצעירים בני ארץ המקור של אותם עולים שהקימו את העסק.

גלית לוי: אנחנו מכירים את זה מנתונים של אותו פורום שאנחנו מרכזים.

גלית לוי: מתוך כ-15 חברות שמעסיקות 600 או 700 עובדים 99% הם עולים חדשים מאותו ארץ מקור.

גלית לוי: ברור עם זאת שככל שהמדינה תדע יותר טוב לקלוט ולתמוך את אותם יזמים שמגיעים הנה ומקימים עסקים ולעזור להם ולדבר בשפתם כדבר עסק לעסק כך בעצם העלייה היזמית תהיה טובה יותר, תהיה איכותית יותר, גבוהה יותר ובעצם נכוון לעסקים שהתרומה המשמעותית שלהם ליצור מקומות עבודה תהיה גדולה אפילו יותר מאותו מכפיל שגלעד ציין של 2.7 אם אני זוכרת נכון.

גלית לוי: אנחנו מכירים עסקים בפורום שלנו שהם יותר טכנולוגיים במהות.

גלית לוי: עסקים מתחום תעשיות ה-ICT , Information Communication Technologies ואלו עסקים מציגים עקומת צמיחה גבוהה ביותר.

גלית לוי: אני מדברת איתכם על תהליך הרחבה של חברות שכמעט מכפילות את עצמן משנה לשנה.

גלית לוי: רק שלשום היינו בחברה שסיפרה על אחוזי צמיחה של 60% או 70% כל שנה.

גלית לוי: יכול להיות שהשנה הם ירדו ל-50% צמיחה של חברה.

גלית לוי: הנתונים מרשימים ביותר.

גלית לוי: מה שהם צריכים ופה מנגנון ממשלתי שייסע זה כמו חיבור שלהם לעולם העסקים הקיים המקומי לאנשי העסקים הישראליים ולעזור להם לדבר עסק עם עסק.

גלית לוי: התמיכה שניתנת היום ומערכת ההלוואות והליווי והחונכות זה מצוין, אבל בשלב הבא של החיים שלהם ואנחנו רואים אותו קורה מאוד מהר הם צריכים את החיבור די מהר לאנשי עסקים מקומיים בשביל לעשות איתם יחד עסקים.

גלית לוי: אנחנו רואים שזה קורה ואנחנו רואים שאנחנו בפעילות שלנו, והחבר שנמצא כאן, תציג את עצמך ותספר עם מי נפגשת דרך בעצם חיבורים שאנחנו יצרנו ודיברו ביזנס.

גלית לוי: בהמשך לדיון שהיה אתמול גלעד על הנושא של הטבות המס לעולים חדשים עבור נכסים שנמצאים בחו"ל וזו זרוע נוספת שתוכל לתמוך מאוד בהשקעות שנעשות כאן.

גלית לוי: חסרה לנו עוד חוליה בפאזל הטוב מאוד הזה.

גלית לוי: תגרמו להם לרצות להעביר את כובד המשקל של הכסף שלהם שנמצא שם ומקבל בעצם פטור ממס לכאן ובואו ניתן להם כאן.

גלית לוי: בואו נתחיל מהלך כזה לבחון את האפשרות, דיברתי על זה גם עם היושב ראש, לתת להם פטור על עסקים מחוללי צמיחה ומחוללי תעסוקה כאן בארץ והרי חוק לעידוד השקעות הון בעצם מעודד הון זר שמגיע לכאן, והוא לא צריך לעשות עלייה ולקבל תושבות ואזרחות כמו שאותם אנשים שעושים ציונות ופותחים כאן עסקים ומעבירים את כובד המשקל של העסקים שלהם לכאן.

גלית לוי: אנחנו חושבים שיש בהחלט מקום וזה מתבקש להמשיך את החוליה הזאת לכיוון של מנגנון שיעודד את אותם משקיעים ויזמים להקים כאן עסקים שהם מחוללי צמיחה ותעסוקה, שיחבר אותם לכאן ושיטה את כובד ההשקעות שלהם להביא את זה לכאן ולתרום בעצם לצמיחה.

גלית לוי: עד כאן.

גלית לוי: נמצא איתנו אדוני היושב ראש, נתן שפירו שהוא עולה חדש ותיק יחסית ונמצא איתנו גם פרנק.

גלית לוי: אני הייתי מבקשת לתת להם גם את רשות הדיבור.

גלית לוי: איך הם רואים את מערכת ההטבות הניתנות ומה הם היו רוצים לראות.

גלית לוי: הם בעצם אנשי השטח.

נתן שפירו: אני חושב שכול התוכנית יפה מאוד אבל בן אדם שרוצה לפתוח עסק דבר ראשון שהוא צריך לדעת זה איזה עסק לפתוח, מה לעשות, ואולי יש לו הרבה רעיונות, והוא בא ליועץ כלכלי שיודע הכול, אבל בפרקטיקה אין לו את הקשרים.

נתן שפירו: כאשר אני רציתי לפתוח את העסק שלי לא היה לי עם מי לדבר.

נתן שפירו: דיברתי עם נציג הסוכנות וכל מה שהוא אמר לי זה לא היה נכון.

נתן שפירו: יש פה תקציבים להרבה גופים שאחד לא יודע מה עושה השני.

נתן שפירו: מה שחסר שהם ידברו לדוגמה עם התאחדות התעשיינים.

נתן שפירו: אם הבן אדם מומחה בפלסטיקה וזה מה שהוא עשה 20 שנה במדינה שלו אז הוא צריך לבוא לפה לפני שהוא אפילו חושב איזה עסק לפתוח, לבקש מהחטיבה של התאחדות התעשיינים שמתמחה בפלסטיקה, לקיים פגישות עם כמה אנשים, ללמוד מה קורה במדינת ישראל בתחום שלו ואז יהיה לו יותר סיכויים להצליח.

נתן שפירו: בן אדם שרוצה לעשות עלייה ועוד לא הגיע.

נתן שפירו: יגידו לו בסוכנות, אתה תקבל 10 שנים פטור ממיסים, ואתה תקבל 400 דולר כל חודש.

נתן שפירו: אז הוא יגיד, אבל מי יעזור לי למצוא את העסק?

נתן שפירו: עוד פעם אנחנו מתחילים.

נתן שפירו: צריך להיות שמההתחלה יהיה קשר עם מישהו פה בדיוק בתחום שלו שיכול לפלס לו דרך ולעשות בשבילו קשרים.

נתן שפירו: אז הבן אדם שרוצה לפתוח את העסק הבינוני או הקטן, ישלם כרטיס טיסה, יבוא, ידבר עם אנשים שבתחום שלו שמדברים אותה שפה.

נתן שפירו: זה מה שחסר פה.

פרנק אסולי: אני פרנק אסולי.

פרנק אסולי: הגעתי לארץ לפני 10 שנים והקמתי קונדיטוריה לפני 10 שנים.

פרנק אסולי: מי שבא ארצה קשה לו לפתוח עסק כי אנחנו לא מכירים שום דבר.

פרנק אסולי: אני בא מצרפת.

פרנק אסולי: בצרפת הכרתי את כולם.

פרנק אסולי: יש לי דוד, הוא עובד במשטרה.

פרנק אסולי: יש לי דוד עובד בזה.

פרנק אסולי: פה אני לא מכיר אף אחד.

פרנק אסולי: מי שרוצה לפתוח עסק הוא צריך עזרה כמו לפני זמן ביקשתי עזרה מעורך דין.

פרנק אסולי: הוא הסביר לי, אתה יכול לקבל החזר, אתה יכול לקבל הנחות.

פרנק אסולי: אני לדוגמה פתחתי את העסק, השכרתי את שירותיו של קונדיטור צרפתי עולה חדש.

פרנק אסולי: עכשיו שמעתי שהייתי צריך לקבל 1500 שקל בחזרה בגלל שהפועל שלי עולה חדש.

פרנק אסולי: לא ידעתי את זה.

פרנק אסולי: זה חבל.

פרנק אסולי: יש כמה דוגמאות.

פרנק אסולי: אפשר לקבל עזרה ואנחנו לא מודעים לזה.

פרנק אסולי: יש לי גם בית קפה.

פרנק אסולי: מישהו קבע פגישה, הוא עוסק בשיפוצים, הוא פותח עסק חדש, הוא מצרפת, הוא לא ידע שהוא יכול לשלם ארנונה רק 75 שקל בגלל שזה לא חנות, זו תעשייה.

פרנק אסולי: הוא לא יודע את זה.

פרנק אסולי: כבר 6 חודשים הוא משלם 30 אלף שקל.

פרנק אסולי: חבל על הכסף.

פרנק אסולי: אני כאשר פתחתי את העסק לא ידעתי על ההקלה בארנונה.

פרנק אסולי: שילמתי 38 אלף שקל.

פרנק אסולי: מה אמרו לי בעירייה, אל תדאג, עוד שלוש שנים אתה לא תשלם אבל בהתחלה אני זקוק לכסף.

פרנק אסולי: שלא יהיה בבנק של העירייה.

פרנק אסולי: ושילמתי קנס.

פרנק אסולי: אם צריך לפתוח עסק מישהו צריך לעזור.

פרנק אסולי: הוא צריך להכיר את גלית, את המשרד שלה.

פרנק אסולי: שלשום קבעתי פגישה בזכות גלית עם המנהל של אנג'ל.

פרנק אסולי: בעזרת השם יהיה משהו.

פרנק אסולי: כיף לי.

פרנק אסולי: אני מכין עוגות בסגנון צרפתי.

פרנק אסולי: מה זה ארץ ישראל?

פרנק אסולי: זה קיבוץ.

פרנק אסולי: קיבוץ זה כולם ביחד.

פרנק אסולי: אני רוצה שהמדינה לא תהיה כמו בחו"ל.

פרנק אסולי: מה שאני רוצה להגיד שצריך עורך דין ששנה שלמה יעזור למי שפותח עסק, בבנקים, בכול, ושיכיר את גלית.

פרנק אסולי: דיברתי עם מנהל של אנג'ל.

פרנק אסולי: הוא שאל אותי, איפה אתה קונה חומרים?

פרנק אסולי: אמרתי לו את שם הבן אדם.

פרנק אסולי: הוא אמר לי, תעזוב את הבן אדם הזה.

פרנק אסולי: קח מישהו אחר יותר זול.

פרנק אסולי: זה עזר.

פרנק אסולי: זה עוזר.

פרנק אסולי: תודה רבה.

סטס מיסז'ניקוב: אני מודה לך ששילבת בסדר יום את הנושא של עסקים קטנים.

סטס מיסז'ניקוב: היום באמת יום העסקים הקטנים והבינוניים בכנסת.

סטס מיסז'ניקוב: בחמש או שש ועדות סימולטנית מתנהלים דיונים על כל מיני סוגיות.

סטס מיסז'ניקוב: ימות המשיח.

סטס מיסז'ניקוב: דווקא הוועדה לעלייה וקליטה עם כל הנושא הזה של יזמות עולים קיבלה חשיפה טלוויזיונית בערוץ 99 של הכנסת.

סטס מיסז'ניקוב: יש הרבה מאוד בעיות בתחום המגזר הזה שנקרא עסקים קטנים ובינוניים במדינת ישראל.

סטס מיסז'ניקוב: תמיד זה נחשב כמנוע צמיחה בכל העולם.

סטס מיסז'ניקוב: רק שבכל העולם לא מדברים אלא גם עושים, הופכים את זה למנוע צמיחה אמיתי, אצלנו בינתיים זה נשאר בגדר של דיבורים.

סטס מיסז'ניקוב: אני תמיד לוקח דוגמה של יפן.

סטס מיסז'ניקוב: יפן של קונצרנים גדולים, יפן של קונגלומרטים גדולים, ברגע שהיא ראתה שיש האטה כלכלית היא התחילה להשקיע בעסקים קטנים ובינוניים.

סטס מיסז'ניקוב: כאן יושב נציג מט"י.

סטס מיסז'ניקוב: הוא מכיר שיש כאן 24 מט"י.

סטס מיסז'ניקוב: ביפן יש 300 עד 500 מט"י, וכל אחד מסובסד וכל אחד יש לו תעסוקה וכל אחד על ידי הסבסוד מרחיב את מעגל העסקים שנזקק לאותו מט"י.

סטס מיסז'ניקוב: אצלנו לצערנו התקצוב לרשות לעסקים קטנים משהו כמו 15 מיליון.

סטס מיסז'ניקוב: יש עוד חונכות בתמ"ת.

סטס מיסז'ניקוב: בסופו של דבר מי שיוצא מופסד אלה אותם יזמים, אותם עסקים.

סטס מיסז'ניקוב: יש הרבה מאוד בעיות בתחום רגולטורי, לא רק תקציבי.

סטס מיסז'ניקוב: בוועדה הכספים אני עזרתי בנושא של מחנק האשראים.

סטס מיסז'ניקוב: בן אדם שפותח עסק ממש מתקשה לקבל אשראי נורמלי בערבות מדינה נורמלית ובערבות בנקאיים נורמלים על מנת להתקיים.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא מדבר על 300 אלף שקל של קרן בחסות המדינה.

סטס מיסז'ניקוב: כמעט בלתי אפשרי לקחת אותה.

סטס מיסז'ניקוב: אני מדבר על מיקרו הלוואות.

סטס מיסז'ניקוב: אז עכשיו בוועדת הכספים אנחנו מנהלים דיון על נושא של מיקרו הלוואות, סכומים של 50 אלף שקל עד 100 אלף שקל.

סטס מיסז'ניקוב: אני מדבר על חסם כמו על השתתפות במכרזים ציבוריים.

סטס מיסז'ניקוב: אמנם יזמתי וחוקקתי חוק שהעסקים הקטנים כבר יכולים להשתתף במכרזים ציבוריים וזו לא עילה לפסול אותם אבל הדרך עוד ארוכה.

סטס מיסז'ניקוב: ועכשיו אני יוזם עוד הצעת חוק נוספת שיש מכסה כמו בארצות הברית של 25% מכל המכרזים הציבוריים ילכו לעסקים קטנים ובינוניים.

סטס מיסז'ניקוב: זה מנוע הצמיחה.

סטס מיסז'ניקוב: זה ימנף אותנו עד הסוף.

סטס מיסז'ניקוב: דבר נוסף, דמי אבטלה לעצמאים.

סטס מיסז'ניקוב: זה רלוונטי מאוד לאוכלוסיית יזמים עולים.

סטס מיסז'ניקוב: מה יקרה אם יזם עולה חלילה יפשוט את הרגל, לא ישרוד, המדינה לא נותנת לו מטרייה סוציאלית לגמרי.

סטס מיסז'ניקוב: הוא נזרק לרחוב.

סטס מיסז'ניקוב: השכיר לפחות מקבל דמי אבטלה.

סטס מיסז'ניקוב: העצמאי נשאר בלי כלום.

סטס מיסז'ניקוב: גם הנושא הזה עומד בפני פתרון בקריאה שלישית.

סטס מיסז'ניקוב: ואפשר לדבר על עוד הרבה דברים.

סטס מיסז'ניקוב: נמצאת פה מנכ"לית של התאחדות יזמים, יושב פה גם יועץ עסקי של ההתאחדות אביב זיסמן, זה הגוף שאמון על פיתוח עסקי של יזמים עולים.

סטס מיסז'ניקוב: מפלגת ישראל ביתנו בשנתיים האחרונות עזרה מאוד והשקיעה בפיתוח של ההתאחדות, בפיתוח המגזר העסקי בקרב העולים.

סטס מיסז'ניקוב: אני יודע שאני השתתפתי יחד עם אביב בכמה וכמה פתיחות של מועדונים לעסקים ברחבי הארץ.

סטס מיסז'ניקוב: למה זה טוב?

סטס מיסז'ניקוב: כי ברגע שיזמים מתאחדים ביחד במועדון הם מתחילים לשתף פעולה ולהתחלק במידע, הם גם יוצרים יתרון.

סטס מיסז'ניקוב: שאתה אחד מול המכונה הבירוקרטית אתה בעצם אפס.

סטס מיסז'ניקוב: ברגע שאתה יוצר קבוצת לחץ, ברגע שאתה משתייך למועדון, ואתה יודע להתמודד ביחד מול המכונה המשומנת הזאת זה כבר סיפור אחר.

סטס מיסז'ניקוב: ברגע שיש לובי בכנסת, ברגע שיש לך ועדת משנה של עסקים קטנים ובינוניים בוועדת הכספים שאני גם מוביל אותה, ברגע שיש התאחדות יזמים, ברגע שיש מט"י, זה כבר נותן איזושהי מעטפת של עזרה.

סטס מיסז'ניקוב: דוגמה קטנה.

סטס מיסז'ניקוב: אתה אדוני שדיברת עכשיו, בוודאי נתקלת בקשיים, אני לא יודע באיזו עיר אתה גר, אבל על מנת לפתוח עסק בעיר מסוימת אתה צריך לעבור ויה דולורוזה רק כדי לקבל את כל האישורים.

סטס מיסז'ניקוב: כבאות, משטרה, הנדסה, טופס 4, חוזים, משרד הבריאות, וטירינריה, וכולם מפוזרים.

סטס מיסז'ניקוב: אם זה נגיד ראשון לציון ששם הייתי מחזיק תיק רישוי עסקים בעיריית ראשון זה מפוזר ברחבי העיר.

סטס מיסז'ניקוב: אתה צריך להתרוצץ ואנחנו מתפלאים למה 60% מהעסקים לא רשומים ללא רישיון.

סטס מיסז'ניקוב: הם מוגדרים כעבריינים.

סטס מיסז'ניקוב: אבל כמעט בלתי אפשרי לקבל רישיון בגלל הבירוקרטיה.

סטס מיסז'ניקוב: זה אחד הדברים שצריך לטפל בהם ובאופן דחוף בכל הנושא הזה של הרישוי.

סטס מיסז'ניקוב: אגב יש דוח של קובי הבר ששוכב כבר 4 שנים עם כל הבעיות שמתועדות באותו דוח, מה צריך לטפל על מנת להקל על פתיחת עסק ורישוי, ולא נעשים דברים.

סטס מיסז'ניקוב: עכשיו הממונה על התקציבים רם בלניקוב התחיל באמת להיכנס לעובי הקורה ואני מברך אותו על כך.

סטס מיסז'ניקוב: גם השדולה תיכנס לעובי הקורה וזו אחת התוכניות לשנה הנוכחית ולשנה הבאה.

סטס מיסז'ניקוב: אבל המועדונים האלה שנפתחים בהשראת התאחדות היזמים, בהשראת השדולה, הם עוזרים לאנשים להתמודד עם אותם חסמים ביחד ובסופו של דבר גם להצליח.

סטס מיסז'ניקוב: יש כתובת ואני אשמח מאוד אם תעלו בעיות לפני השדולה בכנסת, בפני ועדת משנה של ועדת כספים.

סטס מיסז'ניקוב: אני מזמין אתכם היום בין 1 ל-3 לאודיטוריום שמה גם יוצגו עסקים מצליחים שנבחרו על ידי מט"י ועל ידי חבר השופטים ואנחנו גם נגבש תוכנית עבודה לשנת 2008 -2009 וביחד נתחיל לקדם אותם כי אני מאמין שאתם העסקים הקטנים הם מנוע אמיתי לצמיחה של מדינת ישראל וללא הצמיחה הזאת אנחנו גם נהיה בבעיה.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה אדוני היושב ראש.

פרנק אסולי: אמרת נכון.

פרנק אסולי: יש לנו מט"י, יש לנו משרד הבריאות, יש הרבה משרדים כדי לפתוח את העסק.

פרנק אסולי: אבל מה הבנתי עכשיו אתה יודע מה?

פרנק אסולי: אני צריך יועץ בשביל לפתוח עסק.

פרנק אסולי: אני כשפתחתי את העסק חבל על הכסף ועל הזמן.

פרנק אסולי: הבאתי תוכנית.

פרנק אסולי: עשיתי שיפוצים במשך 3 חודשים.

פרנק אסולי: 8 חודשים חיכיתי בשביל לקבל אישור.

פרנק אסולי: רק אחרי שנתיים הכרתי את מט"י וברוך השם קיבלתי עזרה טובה מאוד של מט"י.

פרנק אסולי: הכול קשה פה בארץ.

נתן שפירו: הבעיה היא שאני לא ידעתי, הוא לא ידע ואולי היום יש אלף אנשים שרוצים לפתוח עסק והם לא יודעים על האנשים שיושבים פה ורוצה לעזור.

נתן שפירו: אין זה קטלוג?

נתן שפירו: אם אנשים לא יודעים על הרשויות הקיימות זה אומר שמישהו לא עשה עבודה טובה.

סטס מיסז'ניקוב: זה רק אומר שיום כמו שאנחנו מקיימים היום מאוד נדרש וכל מה שאתם אומרים, אני כבר רואה שאביב זיסמן רושם, יועץ עסקי של התאחדות יזמים.

סטס מיסז'ניקוב: לא שנעשתה עבודה טובה, עבודה טובה נעשתה במשך הרבה מאוד שנים, באמירה שלך יש דרך שיפור ודרך התייעלות והכול נרשם.

פרי זמק: אני חבר בוועד אגודת המתרגמים.

פרי זמק: הרבה מחברי אגודת המתרגמים הם עסקים קטנים או עצמאים.

פרי זמק: מכיוון שאני בעצמי עולה ותיק ואחת הבעיות שנתקלתי בהם ועדיין נתקל בהם בהתמודדות עם משרדים ממשלתיים יש לי הרגשה שהמידע על ההטבות ועל התוכניות השונות לא מופץ באופן אקטיבי ותמיד נתקלים בבעיה, שמגיעים אחרי 10 שנים כמו הקונדיטור הזה, ואומר שהוא לא ידע, היית צריך לדעת.

פרי זמק: השאלה היא בעצם עד כמה המשרדים הממשלתיים דוחפים את המידע אל הציבור ולא מחכים עד שהציבור מחפש את הנתונים.

פרי זמק: גם רציתי לשאול באילו שפות החומר של מט"י והמועדונים מופץ?

מנור מרדכי: אני סגן נשיא לשכת היועצים העסקיים ואני עובד כחונך במסגרת מט"י רעננה, ואני מלווה עולים חדשים וישראלים חוזרים.

מנור מרדכי: ברוכה היזמה שנותנים לעולים ולחוזרים את ההזדמנות הזאת לקבל חונך שמלווה אותם אחד מול אחד ומאכיל אותם בכפית.

מנור מרדכי: מה שההתאחדות עושה בירושלים זה לקשר.

מנור מרדכי: וכל אחד זה שיעור פרטי אחד מול אחד.

מנור מרדכי: את זה צריך להרחיב.

מנור מרדכי: המילה חונך מתאימה יותר מאשר יועץ, כי יועץ אדם חושב מי יודע, חונך זה יותר אינטימי, יותר אישי.

מנור מרדכי: לגבי משרד הקליטה.

מנור מרדכי: יכול להיות שאתם צריכים להעלות על אתר באינטרנט בכל השפות את כל ההטבות שאתם יודעים ולעדכן את זה.

מנור מרדכי: כי אם תוציא חוברת כתובה אתמול היא כבר לא מעודכנת.

מנור מרדכי: אתר אינטרנט מתעדכן כל הזמן.

מנור מרדכי: אני מאמין שכל אדם שרוצה לפתוח עסק יודע להיכנס לאינטרנט, ואז זה יפתור חלק גדול מהבעיות.

ענת אברג'יל: זה קיים ב-5 שפות.

ענת אברג'יל: צרפתית, עברית, ספרדית, אנגלית.

דורון פהימה: אני מנכ"ל של מט"י חדרה ואנחנו מנהלים גם מוקד לקידום יזמות בקרב יוצאי קווקז בוכרה בשיתוף טבת ומשרד הקליטה.

דורון פהימה: הנושא המרכזי הוא הטבות לתושבים חוזרים.

דורון פהימה: מידע וכל זה זה נכון.

דורון פהימה: יש נושא מרכזי שאני חושב סטס שאתה ער לו וצריך לדחוף אותו בצורה כבדה וזה נושא תקופת הזכאות לנושא של יזמות.

דורון פהימה: כי תקציבים בגדול יש, רצון יש, כלים יש, יש את רוב הדברים אבל יזם כאשר הוא מגיע לארץ, הוא לומד קודם את השפה, מתארגן על עצמו.

דורון פהימה: עברו 7 שנים.

דורון פהימה: מתחיל לחשוב על עניין של עסקים.

דורון פהימה: עוברות עוד כמה שנים, והוא לא יכול לקבל את הסיוע.

דורון פהימה: זה דבר מהותי שאנחנו נתקלים בו חדשות לבקרים.

סטס מיסז'ניקוב: אני מבין שירחיבו את תקופת הזכאות.

גלעד אברהמי: תקופת הזכאות היום היא 10 שנים לכלל העולים.

סטס מיסז'ניקוב: האם לא הבנתי נכון את מנכ"ל משרד הקליטה שיש כוונה להרחיב מעבר ל-10 שנים.

גלעד אברהמי: יש כוונה להרחיב.

גלעד אברהמי: המשמעויות שלה הן רבות.

גלעד אברהמי: הסוגיה הזאת תקציבית.

סטס מיסז'ניקוב: אני חושב שהוועדה ברשותך צריכה לקרוא למשרד הקליטה להרחיב את תקופת הזכאות.

סטס מיסז'ניקוב: אני מציע לקרוא לשר הקליטה באגף התקציבים כי אחרת זה יהיה צד אחד במשוואה.

גלעד אברהמי: לגבי הנושא של מידע.

גלעד אברהמי: הנושא הזה עולה בכל פעם בגזרה אחרת, אם זה בגזרה של הצרפתים או בדסק של האתיופים, או בשאר הקבוצות.

גלעד אברהמי: אנחנו היום, בוועדה הקודמת ציינתי את זה בפניך יושב ראש הוועדה, אנחנו פתחנו מוקד מידע עסקי.

גלעד אברהמי: מוקד המידע אמור להוות פלטפורמה מול התאחדויות ומול הגופים המקצועיים שאמונים בעבודה היומיומית מול העולים.

גלעד אברהמי: אנחנו בהחלט רואים את העבודה מול אירנה ומול גלית ומול גופים אחרים בעבודה השוטפת עבודה חשובה כך שהמוקד למידע עסקי יצור שיתוף פעולה גם בזרימת מידע וגם יותר לערב אותם באופן הסיוע של ההטבות לעולים.

גלעד אברהמי: זה באשר למידע.

אירנה וולדברג: מנכ"לית ארגון יזמים.

אירנה וולדברג: סטס דיבר על סיוע מיוחד שהארגון קיבל בשנת 2007 והנושא פה מאוד מתחבר לנושא הזכאות.

אירנה וולדברג: אני מצטרפת לקריאה של סטס ואני דיברתי על זה באמת הרבה פעמים גם במשרד הקליטה עם אירוס ועם גלעד, נושא הארכת הזכאות הוא נושא מאוד חשוב.

אירנה וולדברג: עוד משנת 2003 כשבעצם הסתיימה תקופת הזכאות של הגל הגדול של העלייה שהגיעה ממדינות חבר העמים אנשים נתקלו בבעיה שלא היתה להם שום אפשרות לקבל סיוע של משרד הקליטה.

אירנה וולדברג: אנחנו כולנו יודעים שמשרד הקליטה מטפל רק באנשים שנמצאים בארץ פחות מ-10 שנים.

אירנה וולדברג: התחלנו טיפול בנושא.

אירנה וולדברג: פנינו הרבה פעמים גם למשרד הקליטה וגם למשרד התמ"ת.

אירנה וולדברג: בזכות סיוע שהצלחנו לקבל ב-2006 היום יש לנו אפשרות ופה אני עונה לאנשים שהעלו את הנושא, אפשרות לתת טיפול גם לאנשים שנמצאים בארץ מעל ל-10 שנים.

אירנה וולדברג: בהתאחדות היזמים היום מטפלים מדי שנה ב-3000 פניות של עולים.

אירנה וולדברג: זה מספר מאוד גדול.

אירנה וולדברג: 2006, 2007, 2008, זה מעל 6000 איש.

אירנה וולדברג: הסיוע שאנחנו נותנים זה גם מידע עסקי.

אירנה וולדברג: אנחנו מפעילים מרכז מידע עסקי שיכולים לפנות אליו לא רק עולים זכאים אלא כל העולים ויש אתר היום, הוא מופעל בשתי שפות, בעברית וברוסית, אני מזמינה את כולם להיכנס לאתר של ההתאחדות.

אירנה וולדברג: דף מידע כללי נמצא באתר גם בשפה האנגלית ובימים האלה אנחנו מרחיבים את פעילות האתר לשפה נוספת, לשפה האנגלית.

אירנה וולדברג: לגבי חוסר מידע לעולים שמגיעים ארצה פשוט מעניין מי פגש ראשון את האנשים.

אירנה וולדברג: נניח כשאתה הגעת, מי היה הבן אדם הראשון שפגשת פה?

אירנה וולדברג: פקיד של איזה ארגון?

אירנה וולדברג: של הסוכנות, של משרד הקליטה?

פרנק אסולי: של אף אחד.

אירנה וולדברג: אולי זאת הבעיה.

אירנה וולדברג: כי בדרך כלל אם יש מגע ראשון של פקיד של איזשהו ארגון אז מה שצריך להיות שם זה מידע לגבי הגופים שנותנים סיוע בנושא יזמות.

אירנה וולדברג: צריך להיות איזו חוברת שבתוכה יש כתובות של כל הארגונים, לא רק משרד הקליטה.

פרנק אסולי: להכיר את המשרד, אוקיי, אני מכיר את משרד הקליטה.

פרנק אסולי: כל הכבוד.

פרנק אסולי: אבל אני צריך להכיר הרבה דברים.

פרנק אסולי: דיברתי עם משרד הבריאות היו לי רק בעיות.

פרנק אסולי: בגלל שאני צרפתי אני מדבר נחמד.

פרנק אסולי: בסוף קיבלתי את האישור שלי.

פרנק אסולי: אם לא הייתי מדבר בתקיפות לא הייתי מקבל שום דבר.

אירוס הומינר: אתה יכול לקבל יועץ עסקי שמלווה אותך לאורך עשר שנים בחינם.

אירוס הומינר: בכל שפה.

אירוס הומינר: אנחנו נותנים שירות בחמש שפות.

פרנק אסולי: אבל לא ידעתי את זה לגבי משרד הקליטה בהתחלה.

ענת אברג'יל: הגעת לסל קליטה.

נתן שפירו: הכול קיים אבל כאשר מגיע העולה לא יודעים, לא מוצאים את זה.

נתן שפירו: אז זה אומר שמשהו לא בסדר.

נתן שפירו: כשמגיעים לשדה התעופה, יושבים, מקבלים את כל הטפסים, ואומרים לנו תלך למשרד הזה, תלך למשרד השני.

אירוס הומינר: רק משרד אחד.

אירוס הומינר: אתה אמור להיות מטופל רק במסגרת אחת.

אירוס הומינר: לכן זה קצת מוזר.

ענת אברג'ל: המידע הוא ב-5 שפות.

ענת אברג'ל: באתר אינטרנט.

פרנק אסולי: אבל לא יודעים את זה.

מריו לב: יושב ראש מועצת ארגוני עולים.

מריו לב: אחד הדברים שצריכים לקחת בחשבון זה שמי שרוצה לעלות מחליט אחרי שהוא בטוח שתהיה לו פרנסה בישראל.

מריו לב: ואנחנו יודעים שמישהו בגיל 45, 50,55, אולי יציעו לו להיות שומר בסופרמרקט, לסדר מדפים, אבל יהיה לו מאוד קשה למצוא עבודה.

מריו לב: אם הוא איש עסקים והיה לו עסק בחו"ל הוא רוצה לפתוח גם עסק בישראל כדי שהוא יחיה ברמה פחות או יותר כמו שהוא גר בחוץ לארץ.

מריו לב: אז אני חושב שצריך להשקיע כמה שיותר בנושא הזה.

מריו לב: אנחנו במועצה יש לנו פרויקט שמנסים לענות על כל השאלות האלה.

מריו לב: בטוח שאתם שניכם לא הגעתם אליי.

מריו לב: אתה חבל, בגלל שיש לי קונדיטוריה בגבעת שאול אז הייתי עוזר לך בכול.

מריו לב: בדרך כלל אנחנו מקבלים מועמדים דרך השליחים, דרך הסוכנות, דרך האנשים שאנחנו מכירים.

מריו לב: אנחנו מפעילים עסק.

מריו לב: אם במקרה שלך אתה רוצה לפתוח קונדיטוריה אנחנו מנסים לקשור אותך עם מישהו ותיק או עולה שיש לו קונדיטוריה, אם אפשר מצרפת, שמדבר אותה שפה, ושהוא יעזור לך.

מריו לב: זה התפקיד שלנו.

מריו לב: לעזור לאנשים ולתת את ההשלמה.

מריו לב: אנחנו יודעים שיש מט"י שצריך לטפל.

מריו לב: עכשיו לפני כמה ימים התקשר חבר דווקא שהכרתי אותו בוונצואלה, הוא אמר לי, אתם נתתם לי רעיונות ללמוד עברית, לקבל זיכיון, עכשיו כבר בדקתי, אני הולך לקבל זיכיון אבל אני צריך להגיע למט"י לתכנן את התוכנית ולקבל את ההלוואה.

מריו לב: אז אמרנו מוטי בראשון הוא יכול לטפל והוא יכול לעזור.

מריו לב: אז אנחנו יודעים איפה להפנות.

מריו לב: הבעיה היא שצריכים לדעת לאן להגיע.

מריו לב: זה כל הדבר.

מריו לב: לנו יש עורך דין, יש לנו רואה חשבון, כולם בהתנדבות.

מריו לב: אנחנו צילמנו סרט באנגלית, בספרדית, בצרפתית, היכן שהאנשים המקצועיים עונים לשאלות הכלליות.

מריו לב: כאשר אנחנו מקבלים פנייה מחוץ לארץ על עסק מסוים אנחנו מחפשים את הנתונים.

מריו לב: מה הדרישות של משרד הבריאות?

מריו לב: איפה אפשר לפתוח עסק?

מריו לב: מה כדאי?

מריו לב: אם אפשר להיכנס בזיכיון של רשת בתי מרקחת?

מריו לב: או עם קונדיטוריה.

מריו לב: אנחנו מנסים לתת תשובות באותה שפה, באותו ענף.

מריו לב: אני יכול להגיד לכם.

מריו לב: אתמול בערב מ-8 עד 11 בלילה קיימנו שיחת ועידה עם השליח בארגנטינה שמטפל באוכלוסיה הדתית ובחינוך.

מריו לב: הוא הביא אנשי עסקים דתיים מהקהילות בבואנוס איירס.

מריו לב: אנחנו הבאנו קבלן, עורך דין, רואה חשבון, יועץ.

מריו לב: היינו אנחנו המתנדבים וענינו על השאלות שלהם.

מריו לב: לפני שהם עולים.

מריו לב: יש כאלה שרצו להשקיע.

מריו לב: הם בינתיים לא מתכננים לעלות אבל הם מוכנים להשקיע בבנייה.

מריו לב: אז הבאנו קבלן דרום אמריקאי מירושלים שיש לו פרויקטים והוא מוכן לקבל משקיעים מחוץ לארץ.

מריו לב: אז אלה הקשרים שאנחנו מקיימים ובשיחת ועידה אנחנו מדברים אחד מול השני, מכירים אחד את השני, קושרים בין האנשים.

מריו לב: לא מזמן הגיע בן אדם ממכסיקו, עשיר מאוד, והוא הגיע במקרה.

מריו לב: לא היו לו קשרים.

מריו לב: ההשקעה שלו היתה מאוד גדולה.

מריו לב: ייצרנו קשר בינו ובין בית יאיר.

מריו לב: השקעה של 100 מיליון דולר אז היו דברים מאוד רציניים.

מריו לב: יצרנו קשר עם התעשייה האווירית.

מריו לב: העניין הוא לעבוד בשיתוף.

מריו לב: זה מאוד חשוב כל התהליך של ההתאקלמות.

מריו לב: עולה חדש רוצה לפתוח עסק נגיד שהחבר מצא מקום לפתוח קונדיטוריה.

מריו לב: התהליך של הבדיקה, עד שיקבל הלוואה, ושלפעמים בסוף יכולים לענות לו אחרי 3 חודשים, שאין תקציב, נגמר התקציב, שהוא לא יכול לקבל את ההלוואה.

מריו לב: בינתיים הוא משכיר את המקום או מישהו אחר משכיר את המקום.

מריו לב: אנשים יש להם חנות, לא יחכו שהעולה יקבל את כל האישורים שהעולה כדי לפתוח את העסק.

מריו לב: התהליך צריך להיות יותר פשוט.

מריו לב: יש הרבה בעיות, ערבויות, שלפעמים לעולה אין מי לתת כערב כדי לקבל את ההלוואות.

מיכאל נודלמן: פה נמצא נציג משרד האוצר.

מיכאל נודלמן: פה דיברו על תקציבים.

מיכאל נודלמן: אתה יכול לספר לנו איזה מטרות יש ואיזה סכנות יש.

יובל יעקובי: תקציבים לעסקים קטנים מתוקצבים על ידי משרד הקליטה בכל שנה וכך גם ב-2008, השנה גם במסגרת העבודה שלנו עם המשרד בנושא של מבצע חוזרים בשישים, אבל גם עבור עולים ניתנה לפני משהו כמו חודשיים תוספת חד פעמית של 7 מיליון שקלים בדיוק לנושא הזה של עידוד יזמות בקרב עולים ובקרב תושבים חוזרים.

יובל יעקובי: זה סכום לא מבוטל.

יובל יעקובי: זה נכון שעכשיו אנחנו בדיונים עם משרד הקליטה לגבי עוד תוספת תקציב אפילו בנוסף לזה.

יובל יעקובי: כמובן שאנחנו נמצאים במציאות של מגבלת תקציב.

יובל יעקובי: אנחנו לא נוכל לתת למשרד הקליטה את כל תוספות התקציב שהוא מבקש לעניין הזה.

יובל יעקובי: אבל אנחנו בדיונים איתו ואנחנו מבינים שיש ביקוש גדול מאוד להלוואות האלה או למענקים האלה.

יובל יעקובי: ואנחנו נראה מה אפשר לעשות שם.

יובל יעקובי: עבודה נוספת שאנחנו מבצעים בשיתוף משרד הקליטה זה איזושהי דרך למנף את כספי הממשלה.

יובל יעקובי: גלעד יוכל לספר ביתר פירוט.

יובל יעקובי: בעצם באמצעות בנקים לקחת את הכסף הזה ולהפוך את השקל של המדינה ל-4 או 5 שקלים סך הכול, וככה להגדיל את ההון שיעמוד לרשות העולים ולרשות התושבים החוזרים.

אביב זיסמן: אביב זיסמן, יועץ עסקי, 20 שנה בתחום.

אביב זיסמן: הייתי רוצה להתייחס דווקא לנושא של התקציבים.

אביב זיסמן: יש הרבה מה לומר אבל לא נספיק היום.

אביב זיסמן: מילה אחת לטובת משרד הקליטה.

אביב זיסמן: המשרד התמקצע במשך השנים, יש להם חליפה ממש טובה ומקצועית, גם צוות מקצועי לתת פתרונות היום להרבה שאלות שהועלו כאן.

אביב זיסמן: מגיע להם מילה טובה.

אביב זיסמן: בקשר לתקציבים.

אביב זיסמן: את התקציב במילא נשלם או דרך משרד הרווחה או דרך יזמות של משרד הקליטה או דרך משרד התמ"ת.

אביב זיסמן: אין לנו ברירה.

אביב זיסמן: אני קופץ לנושא של הארכת הזכאות.

אביב זיסמן: אנחנו מדברים על עלייה שנייה בתוך העלייה.

אביב זיסמן: כי חלק מאותם העולים שהגיעו בתחילת שנות ה-90 הם לא עסקו ביזמות.

אביב זיסמן: הם גם לא ידעו את השפה.

אביב זיסמן: הם בדרך כלל פנו לכל מיני עבודות, נוצלו לרוב, ונפלטו לשוק העבודה רק כעבור עשר שנים ואז למעשה התחילה העלייה העסקית שלהם.

אביב זיסמן: אין להם שום אפשרות למצוא תעסוקה במסגרת של חברות או ארגונים או משרדי ממשלה.

אביב זיסמן: הם צריכים לבנות מקום עבודה במו ידיהם ולזה אנחנו קוראים יזמות קטנה, עסקים קטנים.

אביב זיסמן: כשמדברים על הארכת זכאות זה לא רצון להאריך את הטיפול של משרד הקליטה או משרד אחר באותה אוכלוסייה אלא באמת למצוא פתרונות והפתרונות הם ביזמות.

אביב זיסמן: האוצר צריך גם להתייחס לזה.

אביב זיסמן: גלעד אמר שלא מספיק שהוועדה תקבל החלטות אבל האוצר לא יתמוך ואתם יודעים איך מתנהלים הדברים, להוציא אחר כך תקציב מהאוצר זה פשוט בלתי אפשרי.

אביב זיסמן: עד שתקום ממשלה חדשה ואז אנחנו נדון, ואז יהיה פקיד חדש יעביר את זה הלאה.

אביב זיסמן: הכסף ישולם או דרך משרד הרווחה או דרך יזמות.

אביב זיסמן: השאלה מה אנחנו רוצים לעשות?

אביב זיסמן: להתעסק בתמיכה כמישהו מסכן מגיע ומבקש או שבאים אנשים שאנחנו יכולים לתמוך בעשייה שלהם, לתרום להם, להכשיר אותם, ולתת להם הזדמנות שנייה להקים עסק בכבוד.

ליאוניד קובשלובסקי: אני באתי לכאן מטעם מועדון עסקים באר השבע הנגב.

ליאוניד קובשלובסקי: לצורך העניין גם בעל החברה שנותנת יעוץ והדרכות.

ליאוניד קובשלובסקי: מועדון העסקים הפסיק לפעול לפני 4 או 5 שנים והרכבנו אותו וחידשנו את הפעילות לפני שנה בערך.

ליאוניד קובשלובסקי: היום הוא מאגד 45 עסקים קטנים וכל העסקים האלה הם כבר 10 שנים בארץ.

ליאוניד קובשלובסקי: עכשיו זמנית פעילות המועדון הופסקה מסיבה אחת מהיחס של התאחדות יזמים.

ליאוניד קובשלובסקי: התאחדות היזמים קיימים היום על בסיס תמיכה כספית של כל מיני משרדים, משרד הקליטה ומשרד התמ"ת.

ליאוניד קובשלובסקי: בשנה שעברה הם קיבלו תקציב מאוד מכובד קרוב ל-3 מיליון שקלים והכסף הזה היה אמור להיות מושקע בפריפריה ולא במרכז, ומה שקרה במשך שנה הם עשו כל מיני אירועים, כל מיני מפגשים, קיבלו כל מיני פרלמנטרים, הם עשו את את הפעילות בכל מיני מלונות כמו דן פנורמה, או במקומות אחרים ובפריפריה בבאר שבע הצלחנו בקושי להקים 6 פעמים פעילות של מועדון העסקים.

ליאוניד קובשלובסקי: ברגע שאנחנו הגענו להחלטות לבקש משהו רציני לארגון אז קיבלנו תשובה שלילית.

ליאוניד קובשלובסקי: התשובה היא חוסר תקציב.

ליאוניד קובשלובסקי: איך יכול להיות חוסר תקציב אם אנחנו רוצים לקיים יריד עסקים של באר שבע והדרום.

ליאוניד קובשלובסקי: היריד הזה נותן תמיכה לכול העסקים.

ליאוניד קובשלובסקי: אפשר גם להזמין עסקים ותיקים וגם עסקים חדשים.

ליאוניד קובשלובסקי: או חשבנו להוציא קטלוג לעסקים קטנים.

מרינה סולודקין: ליאוניד, פניתם למשרד הקליטה?

ליאוניד קובשלובסקי: לא.

ליאוניד קובשלובסקי: לא.

ליאוניד קובשלובסקי: קודם כל אנחנו פנינו ואמרו לנו זה אפשר לעשות דרך ההתאחדות.

ליאוניד קובשלובסקי: אבל עכשיו זה לא הזמן.

ליאוניד קובשלובסקי: אז מתי הוא הזמן?

מרינה סולודקין: אני לא מדברת על ההתאחדות.

מרינה סולודקין: אני מדברת על משרד הקליטה, על מחלקת עסקים קטנים.

ליאוניד קובשלובסקי: אם הכתובת היא משרד הקליטה אנחנו בשמחה נפנה למשרד הקליטה.

ליאוניד קובשלובסקי: אנחנו פנינו למשרד התמ"ת.

ליאוניד קובשלובסקי: דיברנו עם עוזר המנכ"ל, קוראים לו גבי רובס והוא הפנה אותנו לאירנה.

ליאוניד קובשלובסקי: העניין נשאר באותו מקום.

מרינה סולודקין: אני חושבת שיש טעות גם בפעילות וגם בבנית המדיניות.

מרינה סולודקין: יש ארגון וולאנטורי אבל יש משרדים אבל עוזר מנכ"ל זה לא גורם שצריך להתייעץ איתו המועדון לעסקים קטנים.

ליאוניד קובשלובסקי: אני עכשיו שומע את כל נציגי מט"י.

ליאוניד קובשלובסקי: כמעט ולא נפתחים עסקים חדשים.

ליאוניד קובשלובסקי: ההיפך רוצים לסגור את העסקים הוותיקים.

ליאוניד קובשלובסקי: אז אולי היום אנחנו נפנה למט"י ונמשיך את הפעילות עם מט"י.

ארנולד שמיאלוב: אני חושב שכדאי לך, יש כלים במשרד הקליטה.

ארנולד שמיאלוב: יש מט"י מאוד גדול הולך וגדל בבאר שבע.

ארנולד שמיאלוב: יש שמה מנכ"ל ציון ביטון, תפנה אליו, אני אתן לך את הטלפונים שלו, הוא ישמח לשתף פעולה כי גם אנחנו זקוקים ליחידות שטח ותהיה שם אוזן קשבת.

ארנולד שמיאלוב: בנושא של קווקזים אתה יכול לפנות אלינו, אין שום בעיה.

מרינה סולודקין: ליאוניד, תפנה למקום הנכון ותקבל תשובה.

ליאוניד קובשלסבקי: התקציב הנדרש אם הוא כן מגיע לאזור דרום.

מרינה סולודקין: לא.

מרינה סולודקין: זה תירוץ.

רוברט אברמוב: אני סגן ראש עיריית ראש עיריית אור עקיבא, חבר בהנהלת מט"י חדרה.

רוברט אברמוב: יש לי קשר עם יו"ר התאחדות עולי הקווקז בישראל.

רוברט אברמוב: אני פשוט חושב שכל מה שנאמר כאן מצביע על בעיה מאוד קשה.

רוברט אברמוב: אני לא יודע עם ממשלה ישראל מספיק רצינית כדי לטפל בה.

רוברט אברמוב: אני מצטרף למה שנאמר פה על משרד הקליטה אבל כל אחד מכיר את העבודה שלהם.

רוברט אברמוב: אם משרד הקליטה לא היה מרים את הכפפה של טיפול בעולים בתחום היזמות העסקית, אז הקליטה בישראל התמונה היתה מאוד עגומה.

רוברט אברמוב: אני יכול לספר מה עשה משרד הקליטה ביחד עם עסקים קטנים במט"י לקהילת יוצאי קווקז ובוכרה ויוצאי אתיופיה.

רוברט אברמוב: בזכות המוקדים המיוחדים שיושבים במט"י אפשר לומר שהקהילות האלו נקלטו הרבה יותר טוב, אפילו שרדו, ואם לא היה את הפרויקט הזה אני לא יודע אם הקהילות האלה היו שורדות כמו ששרדו.

רוברט אברמוב: רק חבל שהראייה היא דרך משרד הקליטה.

רוברט אברמוב: הזכאות מוגבלת בשנים.

רוברט אברמוב: כבר נאמר כשאנשים מגיעים לארץ לוקח זמן.

רוברט אברמוב: דרך אגב לא רק בארץ בכל מדינה.

רוברט אברמוב: כשמה

רוברט אברמוב: גר מגיע ממדינה למדינה אחרת לוקח לו כמה שנים שבו הוא מקבל סל קליטה ואז הוא נתמך שבהם הוא פונה לרשות המקומית, אגף הרווחה או שירותים אחרים והוא נתמך, שהוא לא מספיק יעיל והוא לא משלם מספיק מס וכו'.

רוברט אברמוב: ואז אחרי שנים כשאותו אדם יודע איזה עסק הוא רוצה לפתוח וכשהוא כבר מספיק מנוסה ומרגיש ביטחון הוא כבר לא זכאי.

רוברט אברמוב: ואז כל האנשים הטובים שיושבים פה ממשרד הקליטה ומט"י לא יכולים לעזור לאותו אדם.

רוברט אברמוב: ואז או שהוא נזקק או שהוא יורד, עוזב את הארץ.

רוברט אברמוב: אנחנו פה יושבים בישיבה שמדברת על תושבים חוזרים.

רוברט אברמוב: אנחנו חיים במציאות מאוד בעייתית, כל יום עוזבים את הארץ הרבה מאוד עולים ותיקים.

רוברט אברמוב: כל יום עוזבים את הארץ חבר'ה שנולדו בארץ שירתו בצבא וכשהם מגיעים למעגל העבודה אין להם עבודה.

רוברט אברמוב: ואין ספק ואני אומר את זה מניסיון שהעסקים הקטנים מחזיקים חלק ניכר מהמעמסה פה במדינה הזאת.

רוברט אברמוב: שמעתי את נציג משרד האוצר.

רוברט אברמוב: מצד אחד אני מבין אותך.

רוברט אברמוב: כנבחר ציבור גם אני מתעסק אצלי ברשות עם מגבלות תקציב.

רוברט אברמוב: מצד שני ככלכלן אני יודע שכל אדם שעבר את התהליך של קליטה ותלות שהוא מגיע למצב שהוא יכול לתת, להחזיר על ידי השקעה מאוד קטנה.

רוברט אברמוב: קרן העולה העצמאי נותנים מעט מאוד כסף ותוך שנים נפתחים עסקים שמעסיקים הרבה מאוד אנשים.

רוברט אברמוב: אם משרד האוצר יראה שהרבה יותר קל ויותר מהר אפשר לעזור לאדם שפתח עסק קטן להגיע למצב שהוא יחזיר את ההשקעה פי כמה וכמה מאשר לעזור לעסקים גדולים.

רוברט אברמוב: שומעים פה הרבה גופים וולונטאריים.

רוברט אברמוב: ממשלת ישראל צריכה לתת את השירות, לא גופים וולונטאריים.

רוברט אברמוב: אני לא יודע למה גופים וולונטאריים צריכים לצוץ כמו פטריות אחר הגשם במקום שקיימת מדינה.

רוברט אברמוב: וזה שיש הרבה גופים שלא מדברים אחד עם השני או מדברים חלקיות גם זה דבר שהוא רע.

רוברט אברמוב: לדעתי צריך לעשות חשיבה בצורה מסודרת, להושיב את כל הגופים של מדינת ישראל, להיעזר אולי בגופים וולונטאריים, צריך להגדיל את הזכאות.

רוברט אברמוב: לא עשר שנים.

רוברט אברמוב: יש פער מאוד גדול בין קליטה לבין היקלטות.

רוברט אברמוב: יש אנשים שחיים בארץ 20 שנה ו-30 שנה והם עדיין עולים חדשים.

רוברט אברמוב: תשאלו אותם מי אתם?

רוברט אברמוב: הם עולים חדשים, הם עדיין לא שולטים בעברית.

רוברט אברמוב: זה קורה במרכז הארץ שלא לדבר על פריפריה.

רוברט אברמוב: יש לנו היום מיני מדינות בפריפריה.

רוברט אברמוב: אין ספק שאחת הדרכים הטובות ביותר זה מה שעושה משרד הקליטה ומט"י לתמוך בהם דרך העסקים הקטנים.

רוברט אברמוב: אז אחד, זה להגדיל את הזכאות, כדי שמשרד הקליטה בעזרת הניסיון שיש לו יוכל לתמוך באנשים האלו, שתיים, להגדיל את היקף ההלוואות, שלוש, נושא החונכות שהועלה כאן.

רוברט אברמוב: אין ספק שזה מאוד עוזר.

רוברט אברמוב: אדם שיש לו חונך לא יעשה טעויות.

רוברט אברמוב: והנושא האחרון זה נושא המידע.

רוברט אברמוב: צריך לרכז את המידע כדי שיהיה נגיש יותר וקל יותר.

מרינה סולודקין: אני רוצה להתייחס לדברים מאוד נכונים של סגן ראש העיר אור עקיבא רוברט אברמוב.

מרינה סולודקין: לא נולדתי אתמול.

מרינה סולודקין: תקופת הזכאות זה מוקד של מאבק פוליטי שאלה שנבחרים ומייצגים את ציבור העולים, וזה לא חשוב מאיפה הם באו, אם ממדינות אמריקה הלטינית, או זה צרפת, או זה אתיופים או זה אלה מברית המועצות, עשו דבר שהחזירו מצב לקדמותו.

מרינה סולודקין: עכשיו תקופת הזכאות הכי גדולה זה עשר שנים.

מרינה סולודקין: אני עכשיו נתקלת הרבה בבעיות של הדיור הציבורי.

מרינה סולודקין: אלה שבקריטריונים היו צריכים לקבל דיור ציבורי, ועכשיו תמה התקופה של עשר שנים, מעבירים אותם למשרד הבינוי והשיכון והקריטריונים יותר קשים לעולים אחרים.

מרינה סולודקין: אין לאנשים שהעבירו ממשרד למשרד בדיור הציבורי זכאות במשרד הבינוי והשיכון.

מרינה סולודקין: אלפים עכשיו תלויים באוויר.

מרינה סולודקין: דבר שני כמו שאמרו כאן ומאוד בצדק שהעסקים הקטנים והבינוניים כדי להשקיע ולהצליח אנשים חייבים ותק.

מרינה סולודקין: אנחנו נתקלים בעשר שנים.

מרינה סולודקין: חבל מאוד שאין לנו אף אחד בממשלה שמייצג את הסקטור של עולים.

מרינה סולודקין: אנחנו צריכים לפחות בנושא של הדיור הציבורי והעסקים הקטנים לחשוב שעולה זה לכל החיים.

מרינה סולודקין: תקופת הזכאות זה דור ראשון, אלה שהגיעו.

מרינה סולודקין: יש עכשיו סתירות.

מרינה סולודקין: אתמול ישבנו בוועדת עלייה וקליטה ויש חוק מצוין.

מרינה סולודקין: פעם ראשונה שאני יכולה לומר שמשרד האוצר אנשים מבינים בנושא של עלייה וקליטה.

מרינה סולודקין: החוק החדש שלא יהיה מיסוי על הכנסות מחוץ לארץ לעולים בתקופה של עשר שנים.

מרינה סולודקין: חושבים הרבה על התושבים החוזרים.

מרינה סולודקין: מאידך גיסא חורגים אלה שנשארים בארץ ותמה תקופת הזכויות שלהם, צריך לחשוב מחדש ואני מקווה שבמושב החודש תהיה לנו סיטואציה פוליטית שאפשר יהיה לדבר על הנושאים האלה.

עמנואל מצליח: מנהל מוקד ארצי לעידוד עסקים קטנים בקרב יהדות קווקז ובוכרה, מט"י חדרה וגם חבר מועצה בפרדס חנה כרכור ומזכ"ל התאחדות יהודי קווקז.

עמנואל מצליח: הניסיון שנתקלתי בו ב-8 שנים שעבדתי במט"י בנושא של יזמות עסקית.

עמנואל מצליח: אני לא באתי לכאן מהשטח הכלכלי אלא מהשטח הציבורי על מנת לעודד ולעזור ליוצאי קווקז בזמנו כדי שיקלטו בארץ יותר טובה ויתרמו למדינת ישראל.

עמנואל מצליח: כל עסק שמקימים עולים חדשים הם קולטים עולים חדשים.

עמנואל מצליח: זאת אומרת העולים החדשים האלו לא מבקשים כסף מהמשרדים.

עמנואל מצליח: כל הכסף שבא ממשרד הרווחה והאחרים זה בא ממשרד הרווחה וצדק אביב זיסמן שאמר שאו רווחה או קליטה יתנו את הכסף.

עמנואל מצליח: אבל הבדל קטן.

עמנואל מצליח: אלו שמבקשים כסף ממשרד הרווחה לא מחזירים את הכסף בחזרה.

עמנואל מצליח: אלו שלוקחים כסף להקמת עסקים קטנים הם מחזירים את הכסף והם גם קולטים עובדים עולים חדשים.

עמנואל מצליח: אני רוצה להביא דוגמה קטנה.

עמנואל מצליח: לפני כמה שנים כולנו הוותיקים זוכרים את המקרה בדימונה, מקרה של מפעל טקסטיל שהיו צריכים לסגור אותו.

עמנואל מצליח: היו צריכים להשקיע בו 20 מיליון שקל להחזיק סך הכול 60 עובדים.

עמנואל מצליח: ארבעה או חמישה עסקים קטנים שמצליחים לקבל 35 אלף שקל בתוך שנה שנתיים הם מעסיקים 60 עובדים.

עמנואל מצליח: המסגרת של העלייה כבר יותר קטנה.

עמנואל מצליח: מר אברה

עמנואל מצליח: מי אמר שיש לנו פוטנציאל של עולים של 260 אלף.

עמנואל מצליח: אז למה לא לתת את האישורים?

עמנואל מצליח: אנחנו כמדינה משקיעים באותו יזם חוזר אלינו פי 10, כי כל העובדים שעובדים אצלם משלמים גם מס.

עמנואל מצליח: תודה.

ניצה לקר: אני נציגת אופ"א.

ניצה לקר: כל מי שיושב כאן סביב השולחן הפעילות שלו למען עלייה ולמען העסקים הקטנים היא פעילות ברוכה במשך שנים.

ניצה לקר: אבל שני העולים כאן, הקונדיטור וחברו בעצם מראים לנו שבעצם עם כל הכבוד לעשייה הנפלאה יש בעיה שכדאי שכולנו נשים לב אליה, ובסופו של דבר מי שצריך לקבל את העזרה ממט"י, מהיזמות, מהפדרציות, מהארגונים הוא לאו דווקא מקבל את זה כי הוא לאו דווקא יודע לקרוא את השפה.

ניצה לקר: אם הוא לא יודע להיכנס לאינטרנט, אם הוא לא פגש את הסוכן הנכון וזה חבל.

ניצה לקר: אני בעד ארגונים וולואנטריים.

ניצה לקר: החברה האזרחית בישראל הולכת ומתפתחת.

ניצה לקר: אני לא הייתי רוצה להשאיר הכול למשרד הקליטה.

ניצה לקר: אבל בכל זאת השאלה שלי מופנית למשרד הקליטה למר גלעד אברהמי ולאירוס.

ניצה לקר: אני שמעתי בהצגת הדברים שלך כיצד אתם רואים את תמונת העלייה משתנה מעלייה מסיבית אדירה בשנות התשעים לעלייה יותר איכותית של שנת 2008.

ניצה לקר: כיועצת למשרד הקליטה בעברי אני יודעת שהמשרד עשה שינוי ארגוני אבל כשם שהמשרד כולו התפנה לקלוט מיליוני עולים בשנות התשעים הייתי רוצה לשמוע כיצד אתם היום משתנים, מתארגנים כדי לקלוט את המעט שמגיע אבל אחרת.

ניצה לקר: כיצד אתם הופכים את כל הסוכנים שלכם איך הם מביאים לכל עולה ועולה את המידע.

גלעד אברהמי: כמו שאת יודעת בזמנו היתה עלייה מסיבית.

גלעד אברהמי: והיום בגלל שהעלייה יותר איכותית ויש לה גוון אחר ניתן הרבה.

גלעד אברהמי: זה בעצם המנוף ומה שדיבר סטס על מנוע הצמיחה על מנת שהכלכלה הישראלית תתפתח כי כל עסק מצרף אליו עוד עובדים, אם זה בני משפחה או אוכלוסייה מאזור העסק שמוקם.

גלעד אברהמי: משרד הקליטה מתייעל בזה שהוא יוצר את הקשר מול כל הארגונים.

גלעד אברהמי: יש היום הידברות הרבה יותר טובה בין משרד הקליטה להתאחדות היזמים, עם אירנה, עם התאחדות התעשיינים ועם התאחדות העולים, זה מריו, ועם גופים אחרים.

גלעד אברהמי: מאז כניסתי לתפקיד כשנה דואג לכך שנחזק את הקשר עם הארגונים האלה ותהליכי העבודה לא רק ברמה דקלרטיבית אלא ברמה האופרטיבית לרתום אותם לעשייה עד כמה שאפשר.

גלעד אברהמי: אנחנו מודעי לכך שיש ארגוני שטח שמייצגים את העולים אם זה האיגודים המקצועיים ואם זה הארגונים המגזריים של העולים.

גלעד אברהמי: ואנחנו משתדלים לחזק את קשר העבודה כך שנוכל לכנס אותם לתוך מסגרת.

גלעד אברהמי: היום דיברתי עם מריו.

גלעד אברהמי: אנחנו רוצים לחשוף אותם למידע וחלקם יקבלו את הטיפול של משרד הקליטה, חלקם יקבל טיפול משלים מארגונים וולואנטריים.

גלעד אברהמי: משרד הקליטה, אני רוצה להתייחס לנושא התקציב.

גלעד אברהמי: משרד הקליטה מתוקצב בנסגרת התקציב של העוגה של מדינת ישראל.

גלעד אברהמי: אנחנו מודעים לקשיים.

גלעד אברהמי: אנחנו נמצאים בקשר טוב עם יובל יעקובי שהוא הרפרט שלנו במשרד האוצר.

גלעד אברהמי: הוא עושה מאמצים אדירים לתת כמה שיותר בנושא של קליטה של עולים.

גלעד אברהמי: גם בתחום המדע, גם בתחום התעסוקה וגם בתחום היזמות שהיום אנחנו מדברים עליה.

גלעד אברהמי: אנחנו נידרש יותר מאוחר בנושא ההלוואות, נכון יהיה שהוא יהיה קשיח כי הוא נשחק עם השנים.

מרינה סולודקין: כשאני יצאתי ב-2000 ממשרד הקליטה התקציב של יזמות היה 20 מיליון.

מרינה סולודקין: נכון?

מרינה סולודקין: כמה זה עכשיו?

גלעד אברהמי: בבסיס זה מתוקצב בסביבות 3 מיליון שקל כמו שאמר יובל במסגרת משא ומתן עם משרד האוצר ועם אגף התקציבים, ניתנה לנו תוספת של 7 מיליון שקלים.

גלעד אברהמי: במסגרת 600 פניות שיש לנו בשנה אז אנחנו מצליחים להעניק 180 הלוואות מתוך 600 אנשים שמבקשים.

מרינה סולודקין: המצב קטסטורפלי ודבר שני הדגשים לא נכונים.

מרינה סולודקין: אתם מבצעים את התקציב שיש לכם ובמציאות הפוליטית אין למי להילחם חוץ מוועדת עלייה וקליטה בכנסת וחברי הכנסת שעובדים בתחום.

מרינה סולודקין: החזרת המצב לקדמותו ל-20 מיליון שקל זה מה שיעזור.

גלעד אברהמי: שמע אותי פרופ' מיכאל נודלמן יושב ראש הוועדה שב-2009 ביקשנו 17 מיליון שקל.

גלעד אברהמי: אני מאוד מקווה שזה יינתן שזה יתן מענה מירבי.

אמנון שמאילוב: אני עובד יחד עם מצליח מנהל פרויקט של קווקזים במט"י חדרה, דובר בעמותת קשר עמותה לשילוב יהודים יוצאי קווקז ועוזר ראש ההתאחדות של רוברט אברמוב.

אמנון שמאילוב: אנחנו מפספסים פה נקודה מאוד חשובה.

אמנון שמאילוב: כשאנחנו באים ללקוח שהוא עולה והוא רוצה להקים עסק אנחנו צריכים להבדיל בין שני דברים, המנטליות שלו כעולה חדש והרצון שלו להקים עסק.

אמנון שמאילוב: כל אחד שרוצה להקים עסק נתקל בקשיים.

אמנון שמאילוב: בנוסף לקשיים האלה נוספים הקשיים של הקליטה, נוספים הקשיים של תקשורת בינאישית, להשיג אישורים מכל מיני מקומות.

אמנון שמאילוב: הלוואות שנותנים לבעלי עסקים זה הון שחוזר.

אמנון שמאילוב: נציג משרד האוצר אמר שאפילו משלשים את השקל שלהם.

אמנון שמאילוב: מכל ההצהרות שלכם אני לא מבין פה איפה פה הבעיה שעדיין יש אי הלימה בין מה שהשטח דורש ומה שאתם יכולים להעניק.

אמנון שמאילוב: זאת אומרת אם זה כל כך משתלם וזה כל כך טוב למה זה עדיין לא מתבצע?

אירוס הומינר: קודם כל הייתי שמחה דווקא לסכם בראייה חיובית כי לפעמים נוצרת איזו תחושה קצת פסימית ואפילו שלילית.

אירוס הומינר: אני רוצה לדבר על הנתונים כהווייתם כדי להבין את התמונה הכוללת.

אירוס הומינר: כשמדובר ביזמות עסקית מדובר על הצלחה פנומנאלית ואני מדברת במיוחד על העולים שהגיעו מחבר העמים.

אירוס הומינר: כידוע לכם הגיעה מסה גדולה מאוד של עלייה והיה צריך למצוא פתרון כמעט מיידי לנושא התעסוקתי.

אירוס הומינר: משרד הקליטה נערך לאוכלוסייה שעולם היזמות העסקית זר לה לחלוטין, הגיעו ממדינה קומוניסטית.

אירוס הומינר: כשאנחנו מסתכלים אחורה במסגרת של עשור מדברים על 50 אלף איש שמתעסקים ביזמות.

אירוס הומינר: בכל קנה מידה, לאו דווקא במסגרת ארצית, לא הייתי מגזימה ואומרת אפילו ברמה גלובלית אנחנו מדברים על הצלחה חסרת תקדים.

אירוס הומינר: יחד עם זאת העולם העסקי דורש מבחינת מוסדות הממשלה להתאים את עצמנו.

אירוס הומינר: הבנו כאשר התחילו להיות שינויים גדולים גם בהרכב האוכלוסייתי שהגיע וגם בגודל האוכלוסייה, אם בעבר דיברנו על עסקים קטנים זעירים, הרבה פעמים בן אדם פתח עסק בעל כרחו כדי לפתור את הבעיה התעסוקתית שלו, התפתחו עסקים יותר גדולים, נדרשנו מבחינת הממשלה להרחיב ולהגדיל.

אירוס הומינר: מבחינתנו זה אמר לעלות מבחינת התקציב של גודל ההלוואה.

אירוס הומינר: בהתחלה דובר על 17 אלף שקל.

אירוס הומינר: בשלב הבא 35 אלף שקל, 50 אלף שקל, 70 אלף שקל והיום אפילו אנחנו עומדים על 100 אלף שקל, אז זה חשוב לנו בקטע המימוני וגם בקטע של היעוץ, ליווי, וסיוע.

אירוס הומינר: לצערי שוב חוזרים למטריצה התקציבית.

אירוס הומינר: מאחר ומצד אחד ברור לנו הנושא הזה של יזמות עסקית יכולה לפתור בעיה כלכלית ממדרגה ראשונה אבל יחד עם זה ללא סיוע תקציבי וללא הבנה אמיתית ושורשית לקורלציה בין ההצלחה העסקית לבין ההצלחה של קליטה במדינת ישראל אנחנו לא נוכל להרים את המיזם הזה.

אירוס הומינר: כל עוד לא תהיה הבנה בתוך המערכות שמההשקעה נראה ריביות על ריביות גם מבחינת העולה וגם אנחנו מבחינת חברה קולטת.

מוטי מורד: אני מנהל מט"י בראשון לציון.

מוטי מורד: אני הייתי רוצה לקראת הסיום לדבר קצת פחות על מה שהיה ויותר על מה שיהיה.

מוטי מורד: אין ספק שאנחנו רואים מספר מגמות.

מוטי מורד: המגמה העיקרית זה שיש ירידה בעלייה.

מוטי מורד: העלייה שבכל זאת מגיעה היא עלייה מבחירה, לא ממצוקה.

מוטי מורד: עליה איכותית.

מיכאל נודלמן: עוד כמה שנים יהיה עוד גל כמו שהיה.

מוטי מורד: אני יודע שצפויות להיות בעולם עליות כתוצאה ממצוקה אבל מדובר מספרים יחסית מצומצמים ממה שהיה בעבר.

מוטי מורד: אבל קיימת תופעה נוספת שאנחנו עדים לה וזה שיש עלייה בירידה מישראל.

מוטי מורד: משרד הקליטה הצליח להתמודד בצורה מכובדת ויפה ומרשימה עם הקליטה של העולים ועידוד היזמות לעולים.

מוטי מורד: הוא פיתח סל של כלים מאוד מרשימים.

מוטי מורד: הלוואי ומשרדים אחרים כמו משרד המסחר והתעשייה היה מאמץ חלק מהכלים האלה לסיוע לכלל האוכלוסייה.

מוטי מורד: המשרד התמחה בלסייע ביזמות עסקית לעולים ותושבים חוזרים.

מוטי מורד: אני חושב שצריך לחשוב על החלת המנדט של משרד הקליטה לסייע במניעת הירידה ולטפל בקבוצת הבוגרים הישראלים, שזה בוגרי צבא עד גילאי 35 שהם למעשה העתיד של המדינה שלא מצליחים למצוא לעצמם פתרון אם זה תעסוקתי אם זה לימודי ואם זה מגורים בישראל, ולמשרד הקליטה יש את הידע והניסיון, אין לו את המנדט להתעסק בקבוצה הזו.

מוטי מורד: אנחנו רואים אותם מעבר לים.

שוש שחר: עורכת דין שוש שחר.

שוש שחר: בתיקון 167 לפקודת מס הכנסה מתכוון להעניק הקלות במס.

שוש שחר: צריך במסגרת התיקון המרשים והטוב, אבל זה לא מספיק.

שוש שחר: צריכות לתת הנחות בשנים הראשונות של הקליטה של עולים ותושבים חוזרים לישראל.

שוש שחר: כי הקלות מס מדברות היום על פטור ממס ממה שיש לך בחו"ל.

שוש שחר: כשבאים במשא ומתן עם האוצר מן הראוי להכניס גם דרישה שתהיה הקלה במס לעולים חדשים שמתחילים עסקים פה בישראל.

מיכאל נודלמן: חברים אנחנו צריכים לסיים.

מיכאל נודלמן: ההחלטה הראשונה קשורה למשרד האוצר.

מיכאל נודלמן: אנחנו מבקשים שיסוד התקציב היה 17 מיליון שקל בנושא זה, להפוך אותו לתקציב כשיר.

מיכאל נודלמן: דבר שני מופנה למשרד הקליטה, להרחיב זכאות ל-15 שנים.

מיכאל נודלמן: להצמיד לכל יזם עולה שרוצה לבנות עסק קטן או בינוני חונך.

מיכאל נודלמן: ודבר אחרון, לתרגם מידה על זכויות לעולים שרוצים לפתוח עסקים קטנים ובינוניים.

עמנואל מצליח: כבוד היושב ראש, אנחנו כנציגים שעובדים עם העולים בנושא של יזמות מאוד שמחים שיש המלצה להעלות את זה ל-15 שנה.

עמנואל מצליח: אני הייתי אומר משנת 89 על מנת לא להפסיד את היזמים הפוטנציאלים שיכולים להביא לנו תועלת למדינה.

מיכאל נודלמן: 20 שנה אני מוכן.

מיכאל נודלמן: אני מבין שזה יהיה יותר טוב.

מיכאל נודלמן: בסדר.

מיכאל נודלמן: כל אחד אמר מה שכואב לו ואני מקווה שאחרי הישיבה ואחרי שנשלח מכתבים וניפגש עם שרים הנושא הזה יהיה יותר קל.

מיכאל נודלמן: העסק הזה צריך להתפתח.

מיכאל נודלמן: תודה רבה לכם.