ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 664, 2008-07-29 14:00

גלעד ארדן: צהרים טובים, אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה, על סדר היום, הצעת חוק הרשות לפיתוח כלכלי במגזרי המיעוטים התשס"ח-2008 של חברת הכנסת נדיה חילו.

גלעד ארדן: ההצעה אושרה בקריאה הטרומית ב-19 למרץ 2008.

גלעד ארדן: קיימנו בה דיון אחד ב-10 ליוני 2008, אני חייב לומר שלאור החשיבות שאני מייחס לנושא קבעתי דיון נוסף בתקווה לנסות ולסיים את ההכנה לקריאה ראשונה עוד לפני היציאה לפגרה.

גלעד ארדן: אני באמת מאמין שזה אחד החוקים החשובים ביותר כדי שמדינת ישראל תצעד צעד גדול קדימה בקידום השוויון במדינת ישראל, שוויון ההזדמנויות שוויון ביכולות ובאפשרויות שניתנות לכל האוכלוסיות במדינת ישראל.

גלעד ארדן: חברתה כנסת חילו בבקשה, האם תוכלי להזכיר לנו את תוכן ההצעה באופן כללי ולאן הגענו בדיון הקודם, שלא ניהלתי אותו אבל התעדכנתי.

נאדיה חילו: קודם כל אני רוצה להודות לאדוני שקבע את הדיון במהירות למרות הלחץ על הוועדה.

נאדיה חילו: אני רוצה לשבח אותך על דברי ההקדמה.

נאדיה חילו: הנושא הוא לא קשור רק למגזרי המיעוטים אלא למדינה דמוקרטית נאורה שחשוב שתתייחס לכל אזרחיה בשוויון.

נאדיה חילו: זה לא סוד שהמגזר הערבי סובל מחוסר שוויון ומפערים.

נאדיה חילו: קבלתה של ההצעה הזו, שהיא גם בהסכמה ממשלתית כי הגוף החל לפעול והפיכתו לחוק, ייתן דחיפה רצינית לתושבים הדרוזים הערבים ולכל למיעוטים וגם יניע את הכלכלה באופן רציני.

נאדיה חילו: בישיבה הקודמת התחלנו לדון, אני לא זוכרת לאיזה סעיף במדויק הגענו, התייחסנו לכותרת, לחשיבות, למהויות התפקיד באופן כללי לא לסעיפים ספציפיים, גם מבחינת ההרכב האוכלוסיות והגופים שאמורים להיות שותפים ברשות הזו.

נאדיה חילו: דברנו על הנושא של שילוב נשים ושימוש בסעיף הזה כדחיפה לקליטת נשים.

נאדיה חילו: הנושא של מענקים ואפשר להתחיל בקריאת החוק ובהצבעות.

גלעד ארדן: חבר הכנסת חסון רוצה להוסיף?

גלעד ארדן: בדיון הקודם העלית את השאלה למה צריך לייחד את זה.

ישראל חסון: אני מחכה לשמוע תשובה מנציגי הממשלה בעניין.

ישראל חסון: אני מבין שזו הצעת חוק שמתואמת עם הממשלה.

גלעד ארדן: הבנתי שהצעת החוק מבוססת על החלטת הממשלה מיום 15 בפברואר 2007.

גלעד ארדן: יש הצעת מחליטים, הקמת רשות לפיתוח כלכלי משרד ראש הממשלה יקים את הרשות לפיתוח כלכלי במגזר המיעוטים שייעודיה ותפקידיה כמפורט להלן וכו'.

גלעד ארדן: מישהו מהממשלה רוצה להתייחס לשאלתו של חבר הכנסת חסון?

ישראל חסון: אני ארחיב את השאלה, למה המערכת הקיימת לא יודעת קדימות לזה.

אהוד פראוור: אהוד פראוור, אגף תכנון מדיניות במשרד ראש הממשלה, ניסחתי את החלטת הממשלה היא נבנתה על עבודת מטה שנעשתה אצלנו.

אהוד פראוור: התשובה היא שלמדנו ארוכה ומיוסרת שיש נושאים שאם אתה לא שם שידחף אותם הם לא ידחפו.

אהוד פראוור: הנושא של מיעוטים הוא אולי הנושא היותר בולט משום שלכל קבוצה אחרת בקבוצה הישראלית יש לובי ולמגזר הערבי, ספק.

אהוד פראוור: התוצאה היא שאם אתה רוצה לקדם משהו, אם לא תייחד לו גוף זה יהיה קשה.

גלעד ארדן: אני מקווה שאתה לא מטיל דופי בחברי הכנסת של המג\ר הערבי, אולי הלובי שלהם לעיתים מתמקד יותר בנושאים אחרים, אבל יש להם מייצגים.

גלעד ארדן: אהוד פראוור: לא אמרתי שאין מייצגים, כי זה לא נכון.

גלעד ארדן: ההערה השנייה היא שחלק מהבעיות הן בעיות מאד ייחודיות.

גלעד ארדן: היות שנוצרה תופעה ייחודית למגזר הערבי, תת כלכלה ערבית, ששונה בהרבה מהמאפיינים שלה מהמשק הישראלי הרחב וברוב המרכיבים שלה לא מחוברת.

גלעד ארדן: המחיר הוא שיש כלכלה מאד מתקדמת במגזר הישראלי הכללי ויש כלכלה מאד נפרדת.

גלעד ארדן: אני אומר מהם המרכיבים הבולטים, ייצור לתוך המגזר, מה שמבטיח מחזור קטן ויעילות לא גבוהה ומחירים נמוכים.

גלעד ארדן: חוסר יכולת לצאת לתוך משק מדינה של 7 מיליון אנשים, זה פוטנציאל בייצור וביכולות שנעול באופן מגזרי גם בגלל פריפריאליות וגם בגלל שפה.

ישראל חסון: אני רוצה לשאול מתוך ראיה של שילוב ולא של בדלנות, אני מאד חרד למגמה כזו שמדברת על הנצחה סקטוריאלית.

ישראל חסון: אני שואל את עצמי אם רשות כזו לא תבטיח את הנצחת הכלכלה העצמאית.

אהוד פראוור: זו שאלה מצוינת ויש מקומות שכשאתה עושה עבודת מטה אתה לא ישן בלילה האחרון.

אהוד פראוור: התחלנו מהמלצה שהופיע בדול לפיד, שהוא תגובת הממשלה לדוח אור, להקמת רשות לענייני ערבים.

אהוד פראוור: התחושה שלנו הייתה, כמה שלא הקמנו אותה, שאנחנו בארץ שיש דיבור ישיר בין ראש עיר למנהל המחוז של המשרד הממשלתי ואנחנו הולכים ליצור חיץ.

אהוד פראוור: חשבנו שזה רעיון רע.

אהוד פראוור: שאלנו את עצמנו אם יש תחום אחד או שניים שבהם כדאי לעשות את זה כמשהו שבטיוטות שלנו היה כתוב שבעוד עשר שנים הרשות תתבטל.

אהוד פראוור: אגב, אם מישהו רוצה לנסח את זה כך, אני חושב שזה נכון.

אהוד פראוור: הרשות, אם היא תיבנה נכון, ואם מועצת ההיגוי או המועצה שלה תיבנה נכון, ששה אנשי עסקים יהודים, ששה אנשי עסקים ערבים ותהיה סוג של מקום מפגש ויצירת הקשרים כלכליים, היא תהיה סוג של מקום שמגרה את השילוב בין הכלכלות, יש לה ערך גדול מאד.

אהוד פראוור: ככל שהיא תפנה יותר לטיפוח מפעלים סקטוריאליים או אזורי תעסוקה בתוך כפרים, כך היא תשגה יותר.

אהוד פראוור: ככל שתשאל יותר, הבאנו את החשב הכללי לשאול בוועידת ראש הממשלה לנושא המגזר הערבי, האם מפעלים ערבים יכולים להשתתף במכרזי חשכ"ל, ככל שהיא תזהה את הנקודות האלה, תשאל את השאלות האלה, תציף אותן, אני חושב שהתוצאה תהיה יותר אינטגרציה.

אהוד פראוור: בכל מקרה, כשקוראים את הדבר הזה, אם המסר שרצינו הוא גוף שתפקידו לעודד ולקדם חיבור בין הכלכלות, ככל שזה לא ברור מתוך ההצעה יש לנו עוד דרך.

נאדיה חילו: אני בהחלט לא מטילה ספק בשאלות שלך שמכוונות גם לגופו של עניין, יש עוד רשויות שעובדות במדינה, למשל הרשות לקידום מעמד האישה, אפשר לטעון אותו דבר ולהגיד שאנחנו בעד שוויון ובעד שילוב נשים אז למה להקים רשות, זה כאילו מסתכלים על אוכלוסיית הנשים כאוכלוסיה נפרדת, האם אנחנו רוצים לבודד את האוכלוסייה הזו או שאנחנו רוצים לפעול לשילוב.

נאדיה חילו: כל עוד אין שילוב אמיתי, לא הגענו עוד ללוקסוס הזה, גם מבחינת נשים אבל אני מברת על המגזר הערבי.

נאדיה חילו: אם הדברים היו אחרת 60 שנה לא היה צורך ברשות.

נאדיה חילו: אבל המציאות הראתה שהשימוש בכל הכלים שקיימים, גם בחברה גם בכלכלה גם במשרדי הממשלה ואני באמת מאמינה שהרבה אנשים בשלטון המרכזי וגם חברי כנסת יש להם רצון, ואני נותנת קרדיט לרצונות ולא תמיד מפקפקת ושמה סימן שאלה ומתייחסת בחשדנות.

נאדיה חילו: אני כן רוצה לתת קרדיט שהכוונות רציניות כשאומרים שרוצים שוויון וסגירת פערים, אבל בזה מסתיים העניין, מפה ועד מימוש הדברים המרחק ארוך.

נאדיה חילו: צריך לממש וכדי לממש צריך וצריך אסטרטגיות ותכניות ביצוע.

נאדיה חילו: אחת מתכניות הביצוע היא הקמת הרשות, אני לא אומרת שזה הגוף היחיד אם מדברים על שוויון, צריך לחשוב חשיבה אחרת על עוד מנגנונים.

נאדיה חילו: למדתי את הנושא הזה על כל המודלים שהופעלו, ישבתי עם אודי על כל הרעיון הראשוניש התגבש, על מודלים שונים כאלה ואחרים, והגעתי למסקנה שהקמת הרשות הזו , אם היא תוקם על פי כל הכללים המשאבים והכלים, היא תפעל ותהיה רשות פונקציונאלית, וזה מה שאנחנו רוצים.

נאדיה חילו: לא רק דיבורים אלא הלכה למעשה, אם יעדים ברורים ומדידים.

נאדיה חילו: בתוך הסעיפים של הרשות אנחנו רואים שאפשר בסוף שנה מסוימת, למשל 2009, אם מציבים יעדים על פי החוק או על פי המבנה והסעיפים, נוכל גם לבחון אותם בסוף השנה ולהפיק את הלקחים.

נאדיה חילו: היה וארחי שנתיים, שלוש או ארבע, המציאות תראה שיש שילוב והנשוא של תת כלכלה ודפוסי תרבות אחרים של עוני נעלמו והגענו לשוויון וסגירת פערים, אולי נחשוב על חוק שיבטל את הרשות.

ישראל חסון: חברתה כנסת חילו, אני רוצה לומר בשלושה משפטים קצרים.

ישראל חסון: מאחר ואני בטוח שהכוונה שלך אמיתית ונכונה לקדם את העניין הזה, אני טוען שאנחנו יוצרים פה כלי שיבטיח את הבדלנות.

ישראל חסון: אני לא מקבל את זה שממשלה לא אחראית לכל אזרחיה, בצורה שווה, פשוט לא מקבל את זה, ואני לא מקבל את הגישה שרק אנחנו יכולים לדאוג לעצמנו, אני לא מקבל גישה כזו מאף סקטור.

ישראל חסון: אני אומר לך שאם הממשלה הייתה מתכוונת ברצינות היא הייתה לוקחת את הגוף שקיים לה היום והייתה מגדירה לו יעדים.

ישראל חסון: הייתה אומרת לו שהיא רוצה לבדוק אותו בעוד שנה, לראות מה קידמת.

ישראל חסון: לא מקימה גוף נפרד, גוף לוויין.

ישראל חסון: אני אומר לך מתוך דאגה אמיתית, אין לי ספק מי ישתלט על הגוף הזה.

ישראל חסון: אין לי ספק שלוועדת המעקב יהיה יותר קשר והשפעה על הגוף הזה יותר ממך.

נאדיה חילו: המבנה יהיה מבנה קשה שקבוע בחוק.

ישראל חסון: אבל מי שישתלט על הפעילות זה לא המבנה אלא הפוליטיקה הפנימית ואני לא רוצה לספק כלים כאלה.

ישראל חסון: אני מסתכל על תפקידי הרשות, תגידי לי אחד מתפקידי הרשות, עידוד הרשויות המקומיות לפעול בתחומי הפיתוח הכלכלי, מי עומד מאחורי הרשויות המקומיות במגזר הערבי?

ישראל חסון: ועדת המעקב לא אני.

ישראל חסון: אני ממשיך הלאה, מי מפריע היום לעידוד מפעלים במגזרי המיעוטים לשמש כספקי שירותים וטובין לממשלה.

ישראל חסון: האם יש מפעל אחד שלא זכאי להשתתף במכרז ממשלתי?

אהוד פראוור: לא, אבל יש דרך ארוכה להביא את המפעלים האלה להשתתף .

ישראל חסון: בסדר, אבל למה הגוף שקיים היום לא יכול לקבל את זה כיעד?

אהוד פראוור: ישנה דרך ארוכה שהמערכת הממשלתית תשים תשומת לב לשאלה למה זה חלקם של המפעלים הערביים במכרזי המדינה.

אהוד פראוור: ככל שאתה עושה את הפעילות הזו יותר נכון ויותר ממוקד ומביא לרף מסוים תפקידך נהיה מיותר.

ישראל חסון: הבעתי את עמדתי, אני לא רוצה לשרוף את זמנה של הוועדה, לטעמי זו אחת השגיאות הגדולות שאנחנו עושים ומתוך כוונה טובה.

ישראל חסון: זו אחת ההוכחות לזה שהדרך לגיהינום רצופה כוונות טובות.

ישראל חסון: אני רואה איך הכלי הזה הופלך להיות חרב מנפנפת בידי אנשים שגם נדיה לא חפצה ביקרם.

נאדיה חילו: אני לא חוששת, אני חושבת שזה יגביר את שיתוף הפעולה כי בתוך הסעיפים, בתוכן של הסעיפים, אמורים להיות מעורבים מערכות ציבוריות של המגזר הערבי אחרת זה לא יהיה אוטנטי.

נאדיה חילו: אני כן רוצה לתת קרדיט ואני תמיד רואה את חצי הכוס המלאה למרות שאני ערה לחצי השני, אני חושבת שמועצה כזו מאד חשובה וחשוב לעגן אותה בחקיקה כי כולנו יודעים מה ההבדל בין החלטות ממשלה, איך הן מתקבלות ואיך הן מתבטלות.

נאדיה חילו: לחקיקה יש את החלק הסולידי יותר מבחינת היישום ומבחינת הביצוע.

ישראל חסון: למה את כורכת את המגזר הדרוזי והצ'רקסי יחד עם המגזר הערבי?

נאדיה חילו: השאלה הזו נשאלה בפעם שעברה והיה ויכוח מבחינת הגדרה פורמאלית אם אומרים מיעוטים זה מספיק או שצריך לציין את הדרוזים והצ'רקסים.

נאדיה חילו: על פי הגדרה לא שלי, אלא הגדרות הפורמאליות על פי חוק, זו התשובה שהתקבלה.

נאדיה חילו: השאלה נכונה, אם אנחנו אומרים מגזרי המיעוטים זה מכסה את כולם, ונאמר שכשמשרדי הממשלה מגדירים, זו ההגדרה.

ישראל חסון: הדרוזים נמצאים באותו מצב?

אהוד פראוור: בתחום הפיתוח הכלכלי כן.

אהוד פראוור: יש תחומים שיותר ויש שפחות אבל מפעלים דרוזיים מבחינת נגישות למשק הרחב נמצאים באותו מצב.

ישראל חסון: איך אתה מודד את זה?

ישראל חסון: איך מודדים את האמירה הזו, על פי איזה כלים מדדת וקבעת את הקביעה הזו?

אהוד פראוור: כאשר התייעצנו גם עם חוקרים וגם עם אחרים לא הצלחנו למצוא שבתחום המשקי, להבדיל מתחומים אחרים, ההבדלים משמעותיים.

ישראל חסון: אתה לא עונה לי, תסביר לי מה הכלי?

אהוד פראוור: היות ואין כלי למדידה לגבי המגזר הדרוזי בנפרד, אתה שואל אם מה שאני שומע מאנשי עסקים ותעשיינים הדבר הוא דומה והתשובה היא כן.

אהוד פראוור: מבחינתי השאלה אם לבעלי העסקים הדרוזים זה טוב או רע להיכלל תחת אותה מסגרת, אין לי עיקרון בשאלה, יש הרבה מקומות שבהם ברור לי שהבעיות הן אחרות.

אהוד פראוור: בתחום הזה, ההתרשמות שלי היא שהן דומות.

ישראל חסון: לפי החוק הזה, מה שמטריד אותי, כשיגיע הדרוזי לבקש את הסיוע הוא לא יוכל לפנות אלא לגוף הזה.

אהוד פראוור: הדבר היחיד שבנינו בהקפדה, שהגוף הזה לא מחלק סיוע במקום אף אחד.

אהוד פראוור: במקרה הטוב שהוא יצליח, הוא ייצור יחד עם משרד כזה או אחר, יכול להיות שהוא יעזור במימון, כלי סיוע שלא קיים היום, רגיש יותר לצרכים ייחודיים.

ישראל חסון: מה תהיה הסמכות שלו.

אהוד פראוור: הסמכות שלו היא לעודד לחולל לקדם ליזום שיתופי פעולה.

ישראל חסון: אני לא מכיר תשובות כאלה, אני רוצה לדעת, אם אני רוצה לקבל סיוע במגזר המיעוטים אני צריך ללכת דרך הרשות הזו?

אהוד פראוור: חס וחלילה, אבל אם אנחנו מזהים דרך הרשות הזו שכלי סיוע ממשלתיים מרכזיים - - -

ישראל חסון: בלי הסיוע הממשלתי אני צריך לבקש את חוות הדעת של הרשות?

אהוד פראוור: ממש לא.

אהוד פראוור: הגוף הזה הוא דבר אחרון שהוא החוצץ בין איש העסקים או הרשות המקומית לבין המשרד שצריך לתת את השירות.

אהוד פראוור: הגוף הזה כן יכול להיות, מי שיאמר שהישובים הערבים כולם הם אזור עדיפות א' ואין כניסה של מפעלים, זה כן תפקיד הרשות ואז יש לה חלק רב, היא יכולה יחד עם התמ"ת לבדוק ולקדם כלים ייחודיים לאזורים האלה.

אהוד פראוור: היא יכולה לטפל במשברי שלטון מקומי שמשפיעים באופן ישיר על הדבר הזה, משום שהיא גוף של הממשלה.

אהוד פראוור: היא יכולה לבחון האם סל ההטבות והמצב באותם אזורים, כיצד הם קשורים הדדית ולבחון באיזה מידה הקריטריון שלפיו עובדים הוא קריטריון שיכול לקדם אותם.

אהוד פראוור: אחרי שנקבע הקריטריון, אחרי שאולי השתתפה במימון של הגמשת דרך חשיבה כזו או אחרת, אם צריך תוספת כסף, היא בודאי לא תחלק אותו.

אהוד פראוור: לשאלה אם היא תעשה כנסים של אנשי עסקים בתחום כדי ליצור הפגשה, אני חושב שכן.

אהוד פראוור: אבל היא לא מצופה ליצור קרן חלוקה של תקציבי מדינה מטעם עצמה.

אהוד פראוור: האם היא יכולה ליזום קרן כזו שתקום איפה שהוא?

אהוד פראוור: בודאי שכן.

אהוד פראוור: לכן, הדבר האחרון שאנחנו רוצים זה ליצור עוד מצב שפונים דרך, לא פונים דרך, אבל כשיש בעיה כללית והיא רחבה, בוא נטפל בה פה, יש לה סיכוי ליותר קשב ויש סיכוי למשרד ראש הממשלה, שהוא משרד שיושב בתפר בין הרבה משרדים אחרים, או לייצר את ההסכמה ההדדית או לקדם אותה.

אהוד פראוור: זהו עיקר הרעיון.

גלעד ארדן: אני רוצה לומר שאנחנו עושים משהו לא הוגן כלפי מציעת החוק כי היא קבלה את תמיכת הכנסת והממשלה ויש לה הזדמנות שנכין את החוק לקריאה ראשונה.

גלעד ארדן: כמובן שאם יש חבר כנסת שמתנגד לרעיון שהחוק מגלם הוא יכול להצביע נגד.

גלעד ארדן: אני מציע שנעבור להתחלת ההכנה.

גלעד ארדן: עמדתי היא, שאני מבין את מה שאתה אומר חבר הכנסת חסון לגבי הבידול, אני לא חושב שזה יוסיף לבידול מעבר למה שקיים.

גלעד ארדן: הבידול יכול להצטמצם אם לאט לאט הציבור הערבי ירגיש שמקבלי ההחלטות בישראל לוקחים בחשבון לא רק אותו אלא גם את העבודה שהוא צריך לקבל העדפה מתקנת, לא משנה אם הקיפוח היה מוצדק או שנגרם בגללם או בגללנו, זה לא רלוונטי.

גלעד ארדן: העבודה היא שיש נחיתות במגזר הכלכלי ויש חשיבות לשנות את זה, הרי גם היום אם יש רשות לעסקים קטנים, באופן טבעי יושבים שם רוב מכריע של יהודים וזה האופי של הבן אדם.

גלעד ארדן: לאדם יותר קל להתעסק באוכלוסיות שהוא מבין בהם, שהוא מתמצא בהם, לא בגלל שהוא גזען, זה קורה לך באופן טבעי, זה יותר נוח.

גלעד ארדן: אני חושב שרשות כזו, שזו האג'נדה שלה על פי חוק, היא מחויבת לו והיא מציפה את הנושא בכל אחד מהתחומים הכלכליים נראה לי ששווה לתת לזה צ'אנס.

גלעד ארדן: יכול להיות שכמו שאמרת, שבעוד כמה שנים יהיה צריך לבטל את זה, אבל עמדתי היא שזה שווה ניסיון.

גלעד ארדן: כי עד היום, עם כלה הצהרות של הממשלות וכולם מצהירות את זה עם כוונה לקיים אבל איכשהו זה נעלם בסוף בין כל מיני דברים דחופים ולחצים וסדרי עדיפויות, זו עמדתי והיא לא מחייבת אף אחד.

ג'מאל מדלג: אני מבקש לומר משהו מטעם משרד החקלאות כי בישיבה הקודמת נבצר ממני להשתתף.

גלעד ארדן: אם זה יכול לחכות לסעיף הספציפי, אני מעדיף לא לפתוח עכשיו.

גלעד ארדן: נתחיל בקריאת הנוסח, איזה נוסח נקרא?

לאה ורון: לוועדה הועבר נוסח שהופץ גם באתר הוועדה ולפיכך, אני מציעה כבר לעסוק בנוסח המוכן.

איתי עצמון: אני אקרא מתוך הנוסח שמשרד ראש הממשלה העביר לוועדה.

איתי עצמון: "הצעת חוק הרשות לפיתוח כלכלי", אתם מציעים "של המגזר הערבי הדרוזי והצ'רקסי".

איתי עצמון: השאלה שלי היא, ראיתי שהגדרתם את מגזרי המיעוטים, השאלה בשביל מה נדרשת ההגדרה, אם לא הפניתם כאן.

יעל כהן: ההגדרה היא לשם הנוחות.

יעל כהן: השם של הרשות יהיה "הרשות לפיתוח כלכלי של המגזר הערבי הדרוזי והצ'רקסי" אבל מכיוון שנושא המגזרי חוזר הרבה פעמים, זה רק לשם הנוחות.

גלעד ארדן: בקשר לשאלתו של חבר הכנסת חסון, הנושא של הכללתה דרוזים והצ'רקסים, אתם סגורים עליו?

גלעד ארדן: האם הוזמנו נציגים לישיבה של המגזר הדרוזי והצ'רקסי.

לאה ורון: בודאי.

איתי עצמון: בדיון הקודם הציעה חברה הכנסת המציעה לוותר על הכינוי "מגזרי המיעוטים" במהלך החוק.

נאדיה חילו: יש הגדרות פורמאליות.

ישראל חסון: אנחנו דנים פה על הצעת החוק הממשלתית או של חברת הכנסת חילו?

גלעד ארדן: אין הצעת חוק ממשלתית, זה נוסח שהממשלה העבירה.

ישראל חסון: נדמה לי שהחלטת הממשלה שדברה על זה אמרה, נצא לדרך ואחרי שנה נחוקק חוק.

ישראל חסון: זאת אומרת נבחן את עצמנו, נראה אם זה אפקטיבי ואז נעגן את זה בחוק.

אהוד פראוור: אבל באה הכנסת ואמרה בקריאה טרומית - - -

ישראל חסון: אז למה אתם לא מתנגדים להצעת החוק בשלב הזה?

אהוד פראוור: כי חשבנו שיש יתרון לדרך הזו אבל יש גם אפשרות כזו ולא נראה לנו שנתנגד לרצונה של הכנסת כאשר מעשה החקיקה הוא מעשה נכון.

ישראל חסון: לפי דעתי, בהצעת ההחלטה שלכם קבעתם את זה מסיבה פשוטה כי אמרתם, בואו נראה איך זה עובד, בגלל החשש.

גלעד ארדן: אבל החלטת הממשלה היא מפברואר 2007.

גלעד ארדן: הרשות קמה מאז?

אהוד פראוור: הרשות נמצאת בסוף תהליכי ההקמה, בשבוע הבא ייבחר מנהלה, מנהל ההקמה שלה עובד כבר ארבעה חודשים ונראה שמניב תוצאות, שמו איימן סייף, הוא בחופשה ולכן לא נמצא פה.

איתי עצמון: אני מקריא את סעיף המטרה שהוספתם: "מטרתו של חוק זה לעגן את קיומה של הרשות לפיתוח כלכלי של המגזר הערבי הדרוזי והצ'רקסי, שייעודה לפעול למיצוי הפוטנציאל הכלכלי של האוכלוסייה הערבית, הדרוזית והצ'רקסית בדרך של עידוד פעילות כלכלית יצרנית ועסקית בתוך מגזרים אלה והגברת שילובם בכלכלה הלאומית הרחבה במטרה להביא בהדרגה לשיפור ברווחתם הכלכלית ולקידום השוויון".

איתי עצמון: אני מוכרח להעיר שאני מביע ספק אם צריך את סעיף המטרה, בטח איך שהוא מנוסח כמו שהצעתם.

יעל כהן: חשוב שהדברים יאמרו בחוק אבל זה יכול להיות מאוחד עם סעיף 4 ו-5 לתפקידים, מבחינה ניסוחית.

גלעד ארדן: אני חושב שניתן להסתפק בתפקידי ומטרות, נראה לי שהדקלרציה הזו של החזון, אולי מחר יהיו בג"צים על כל מיני סדרי עדיפויות בפעילותה.

גלעד ארדן: אני הייתי מוותר על זה אם זה לא ממש חשוב לכם.

גלעד ארדן: גם אם לא נסביר שזה יעגן את קיומה, זה יעגן את קיומה.

ישראל חסון: אם אתה כותב "לקידום השוויון" זה אומר שהם לא שווים, איך אפשר להגיד משפט כזה בהגדרה בהצעת חוק?

נאדיה חילו: קידום השוויון אל אומר שהם לגמרי לא שווים, אבל יש תחומים עם פערים וחוסר שוויון.

ישראל חסון: זה יכול להיות סובייקטיבי ויכול להיות אובייקטיבי.

ישראל חסון: כמו שהמדדים שלא ודי הם מדדים שאני לא יודע איך מודדים אותם אבל הוא קבע שהמגזר הדרוזי גם במקום כזה.

ישראל חסון: אני לא יודע להתווכח עם דברים שאי אפשר למדוד.

נאדיה חילו: יש את אותו דבר ברשות למעמד האישה, כשאנחנו מדברים על קידום השוויון, זה אומר שהנשים לא שוות?

נאדיה חילו: כערך כן, אבל במציאות נחנו רואים פערים ולכן קידום השוויון זה אומר שבנקודה מסוימת הם נמצאים בקו של השוויון וצריך לקדם את זה.

נאדיה חילו: אנחנו יכולים להתחכם ולהגיד שהם שווים אבל אני מציאותית.

גלעד ארדן: ההצעה שלי הייתה לוותר על סעיף המטרות כיוון שממילא בסעיף 4 ו-5 אנחנו הולכים לפרט את התפקידים, מה הרשות הולכת לעשות.

נאדיה חילו: אבל זה החזון.

גלעד ארדן: אבל החזון הזה לא הכרחי ואני מסכים עם חבר הכנסת חסון שהעניין הזה פותח פתח להרבה פרשנויות ואי הבנות והשלכות שאני לא בטוח שאנחנו רוצים, וויכוחים משפטיים.

גלעד ארדן: זה לא הכרחי.

גלעד ארדן: את יודעת מה את רוצה שהרשות הזו תעשה, הממשלה יודעת מה היא רוצה, בואו נעגן את זה בפעילות הרשות ובתפקידיה ולא נכניס משהו שהוא מעורפל, לא ברור וניתן לפרשנויות.

גלעד ארדן: כרגע לא נאשר את זה, נשמור את זה לסוף.

נאדיה חילו: אולי אנחנו יכולים להגיד במקום "קידום השוויון", "צמצום פערים"?

איתי עצמון: אני מציע שבסעיף 2 שמדבר על הקמת הרשות אפשר לומר "מוקמת בזה במשרד ראש הממשלה רשות לפיתוח כלכלי שמטרתה לפעול למיצוי האפשרויות הכלכליות באוכלוסייה הלא יהודית בישראל על ידי פעילות יצרנית ועסקית תוך קידום השוויון והרווחה הכלכלית במגזרים אלה.

איתי עצמון: אם כך, הסעיף הראשון בחוק יהיה סעיף ההגדרות: הגדרות 1.

איתי עצמון: בחוק זה – הרשות" – הרשות לפיתוח כלכלי של המגזר הערבי הדרוזי והצ'רקסי המוקמת לפי חוק זה; "מגזרי המיעוטים" – המגזר הערבי, לרבות המגזר הדרוזי והצ'רקסי.

איתי עצמון: גם המגזר הבדואי כלול?

אהוד פראוור: הבדואי לא מוגדר בשום מקום כמגזר נפרד ואין צורך בזה.

גלעד ארדן: לא אמרנו שהם לא קיימים כלל במציאות, אמרנו שכהגדרה נפרדת.

גלעד ארדן: נשאיר את זה כך והממשלה תיתן לנו את עמדתה בישיבה הבאה, אם צריך להכליל כאן גם את המגזר הבדואי.

גלעד ארדן: יש עוד הערות לסעיף ההערות?

גלעד ארדן: אם לא אני מעמיד להצבעה את סעיף ההגדרות כפי שהקריא היועץ המשפטי לוועדה.

גלעד ארדן: מי בעד?

לאה ורון: חברת הכנסת חילו מצביעה במקום חבר הכנסת ברוורמן

גלעד ארדן: הצבעה בעד-רוב נגד-אין נמנעים - אין סעיף ההגדרות אושר.

איתי עצמון: פרק ב': הרשות "הקמת הרשות 2.

איתי עצמון: מוקמת בזה במשרד ראש הממשלה הרשות לפיתוח כלכלי במגזר הערבי הדרוזי והצ'רקסי; הרשות תפעל במסגרת מדיניות הממשלה" או, "בהתאם להנחיות ראש הממשלה", למה מחקתם את בכפוף להחלטות ראש הממשלה?

יעל כהן: רק שינינו את הסדר.

יעל כהן: ראש הממשלה הוא השר המנחה, בהתאם להנחיות ראש הממשלה.

איתי עצמון: אבל אלה הנחיות במקום החלטות.

יעל כהן: זה עניין ניסוחי.

איתי עצמון: יש הבדל בין שניהם.

יעל כהן: היחידה היא יחידה במשרד ראש הממשלה כשראש הממשלה הוא השר הממונה על המשרד, במובן זה, כמו כל יחידה של המשרד.

איתי עצמון: ואתם מעדיפים הנחיות ולא החלטות, למרות שבחקיקה מופיע יותר "בכפוף להחלטות" כמו למשל ברשות הלאומית לבטיחות בדרכים.

איתי עצמון: אני רוצה להבין אם יש כאן משהו מעבר לעניין ניסוחי.

אהוד פראוור: לא.

לאה ורון: יש לזה הבדל בעברית אם אתה מדבר על הנחיה או החלטה.

אהוד פראוור: הוא השר הממונה ואין לנו שום רצון להציג את זה אחרת.

יעל כהן: אנחנו לא מתנגדים שזה יהיה החלטות.

יעל כהן: אנחנו חשובים שבמציאות גם אם זה יהיה הנחיות או החלטות זה השר הממונה ובודאי שזה מחייב.

נאדיה חילו: "החלטות" זה יותר החלטי.

איתי עצמון: בעיני יש הבדל וזה מקובל יותר בחקיקה.

ג'מאל מדלג: אם הגדרנו מה זה מגזר המיעוטים למה כל פעם צריך לחזור, צריך להגיד מגזרי המיעוטים.

איתי עצמון: חברת הכנסת המציעה הציעה בדיון הקודם שלא להגיד מגזר המיעוטים.

יערה למברגר קינר: שינינו כדי שיהיה יותר קל לקרוא את זה.

איתי עצמון: האם אתם מעדיפים לכלול כאן חלק מסעיף המטרה, אני אקרא שוב.

איתי עצמון: "מוקמת בזה במשרד ראש הממשלה הרשות לפיתוח כלכלי במגזר הערבי הדרוזי והצ'רקסי; שמטרתה לפעול למיצוי האפשרויות הכלכליות באוכלוסיה הערבית, הדרוזית והצ'רקסית בישראל על ידי עידוד פעילות כלכלית יצרנית ועסקית בתוך מגזרים אלה תוך קידום השוויון והרווחה הכלכלית.

איתי עצמון: "

אהוד פראוור: תשאיר את "הגברת שילובם בכלכלה הלאומית הרחבה".

איתי עצמון: אני לא יודע מה זה כלכלה לאומית רחבה, זה לא מקובל לנסח ככה בחקיקה.

אהוד פראוור: שילוב זו פעולה משותפת בין מפעלים ערבים למפעלים יהודים.

איתי עצמון: השתלבותם במשק הישראלי.

אהוד פראוור: אין לי בעיה רק שעניין ההשתלבות יופיע.

גלעד ארדן: אנחנו מצביעים על סעיף 2 בנוסח שהקריא עורך דין עצמון ובתוספת שהוסיף.

גלעד ארדן: בעד-רוב נגד-אין נמנעים-אין סעיף 2 אושר

איתי עצמון: סעיפים 3 ו- 4 נמחקו מכיוון שלמעשה הצעת משרד ראש הממשלה שמדובר על יחידה בתוך המשרד ולא על תאגיד סטטוטורי.

איתי עצמון: " 3.

איתי עצמון: תחומי פעולתה של הרשות.

איתי עצמון: (א) הרשות תפעל למילוי יעדיה כאמור במטרות חוק זה וכן תשמש גוף תיאום, תכלול".

איתי עצמון: .. מה זה תכלול?

יעל כהן: תכלול זה אינטגרציה.

איתי עצמון: אני לא בטוח שצריך את כל הסעיף הזה.

גלעד ארדן: זו מילה שממשלה המציאה כי היה חסר לה להסביר בכל מיני דברים.

גלעד ארדן: הם המציאו את המילה "תכלול" ומאז כל פעם הם באים לכנסת הם מסבירים שהם מתכללים.

איתי עצמון: "תכלול ומעקב בנושא הפעילות הממשלתית לקידום כלכלי במגזרי המיעוטים (להלן-תחומי פעולתה של הרשות).

איתי עצמון: (ב) הרשות תפעל לביצוע תפקידיה בשיתוף פעולה עם משרדי הממשלה הייעודיים העוסקים בתחומים הכלכלים והרשויות בגופים הממלכתיים העוסקים בתחומים כלכליים, כך שייעשה שימוש בכלי ביצוע קיימים במשרדי הממשלה ותוך איגום תקציבים במקרים המתאימים".

איתי עצמון: אני חושב שניתן לוותר על שני הסעיפים האלה.

גלעד ארדן: אני לא אוהב את סעיף (ב) כי זה אומר שככל שהיא תנסה לפעול באופן עצמאי יותר, אני לא רוצה לעשות את "החוק לעצמאות הרשות" אבל ינסו לטעון נגדה טענות, משרדי הממשלה.

גלעד ארדן: לפעמים מכוח תפקידה יכול להיות שהיא צריכה להציף מחקר שמראה שבמשרד מסוים שי קיפוח גדול מאד של משאבים בתחום כלכלי מסוים.

גלעד ארדן: כאן כאילו אומרים לה שהיא צריכה לפעול בשיתוף פעולה אתם ולהשתמש בכלי הביצוע שלהם זה שם אותה בתבנית שקולט אותה בתוך משרדי הממשלה.

גלעד ארדן: כשאתה שם גוף במשרד ראש הממשלה, כמו הרשות לקידום מעמד האישה ואחרים, למשל הרשות למלחמה בסמים, למרות שהרבה מהפעילות שלה קשורה במשרד הרווחה, היא הרבה פעמים מתנגשת עם משרד הרווחה וההתנגשות הזו בריאה, זה קנאת סופרים.

נאדיה חילו: השאלה איך אנחנו נותנים את שתי האפשרויות.

נאדיה חילו: אפשרות אחת של שיתוף פעולה ואפשרות שנייה כן בסעיף אחר או בתוספת, להשאיר עצמאות מסוימת.

גלעד ארדן: זה סעיף שעדיף לוותר עליו כי היא גוף מטעם משרד ראש הממשלה, מה שההיגיון דורש שהיא תשתף פעולה, היא תשתף פעולה, אני לא רוצה לתחום אותה.

יעל כהן: הרשות תהיה מחויבת בתוך יחידה ממשלתית לשתף פעולה במקרים שזה מתבקש ולא תקים מסלולים חלופיים.

יעל כהן: זו התנהלות ממשלתית נכונה.

ג'מאל מדלג: איפה זה כתוב בהצעות החוק?

ג'מאל מדלג: האם יש סעיף שמתייחס לנושא שיתוף פעולה מהמשרדים הייעודיים.

יעל כהן: בחלק מהתפקידים, הנושא של תיאום עם משרדים מצוין במפורש.

גלעד ארדן: אני מתנגד מהותית לזה שיהיה כתוב שאתה מצווה עליה לפעול בשיתוף פעולה.

גלעד ארדן: גוף ממשלתי צריך לפעול בשיתוף פעולה גם בלי שזה יהיה כתוב בחוק, בשביל זה הוא כפוף לראש הממשלה.

גלעד ארדן: אם ראש הממשלה יחשוב שבתחום מסוים ראוי שהוא יעשה את זה בעצמאות מול משרד אחר ויציף מולו נתונים, אז הוא יעשה את זה.

איתי עצמון: הוועדה מחליטה למחוק את סעיפים קטנים (א) ו- (ב).

איתי עצמון: אני מקריא את סעיף (ג).

אהוד פראוור: יש לי בקשה, צריך להעביר חלקים מסעיף קטן (א) ל-5 בתפקידי הרשות.

איתי עצמון: אפשר לומר שהרשות תשמש מעקב אחר הפעילות הממשלתית ובכלל זה, ואז לפרט את התפקידים, אבל אין צורך בסעיף נפרד.

איתי עצמון: אין בהקמתה של הרשות או בתפקידיה כדי לפגוע במעמדם ואחריותם או בסמכויות הביצוע של משרדי הממשלה, בתחום סמכותם, לטיפול במגזרי המיעוטים או בכל סמכות הנתונה לאחר על פי דין.

גלעד ארדן: רק תמחק את "מעמדם".

גלעד ארדן: לא שמעתי עוד גבר כזה, אין כדי לפגוע באחריותם או בסמכויות הביצוע שלהם, אבל מה זה "במעמדם"?

יעל כהן: אם נשאר רק סעיף המשנה הזה אולי כדאי לשים אותו כסעיף משנה בסוף 5.

איתי עצמון: נסדר את זה בצורה אחרת.

גלעד ארדן: אני מעמיד להצבעה את סעיף 3 בנוסח שהקריא היועץ המשפטי והתיקונים שהסכמנו עליהם.

גלעד ארדן: בעד-רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 3 אושר

איתי עצמון: בסעיף תפקידי הרשות נעשה את התאנות הנוסח ואולי נכניס לכאן את נושא המעקב.

יעל כהן: יש סעיף כזה, צריך מעט להרחיב אותו.

איתי עצמון: 4.

איתי עצמון: תפקידי הרשות (א) תפקידי הרשות הם: עידוד יזמות והשקעות במגזרי המיעוטים, לרבות בדרך של עידוד יצירת קרנות, השקעה פרטיות במגזר העסקי בקרב המיעוטים, עידוד פעילות עסקית משותפת של ערבים ויהודים ועידוד השקעות ישירות, ועידוד יזמות באמצעות הרשויות המקומיות.

גלעד ארדן: זה חייב להיות פרטיות?

יעל כהן: אפשר להוריד את המילה "פרטיות"

איתי עצמון: עידוד תעסוקה במגזרי המיעוטים לרבות תעסוקת נשים ואקדמאיים.

גלעד ארדן: אפשר להוריד את המילה "אקדמאיים" עידוד תעסוקה במגזרי המיעוטים זה כולל אקדמאיים.

נאדיה חילו: אנחנו מדברים על נשים ואקדמאיים שבשני הפלחים האלה אחוז האבטלה והבעיות ממוקדות בקרב אוכלוסיות אלה.

גלעד ארדן: אם זה חושב אז נשאיר.

איתי עצמון: עידוד הרשויות המקומיות לפעול בתחומי הפיתוח הכלכלי המקומי והאזורי ועידוד שילובן ש רשויות מקומיות ממגזרי מיעוטים באזורי תעשייה.

איתי עצמון: למה אתם מתכוונים בתחומי פיתוח כלכלי מקומי ואזורי?

גלעד ארדן: שהם יפתחו אזורי תעשייה ואז שאזור התעשייה גם ישולב בסדרי העדיפויות של משרדי הממשלה.

אהוד פראוור: שאולי יקימו חברה כלכלית שתטפל בתיירות דווקא ובאזור התעסוקה שהישוב יביא דיבידנדים לאזור תעסוקה משולב.

איתי עצמון: "קידום שילובם של עסקים ממגזרי המיעוטים בפעילות הכלכלית הרחבה.

איתי עצמון: " אני מעדיף "פעילות כלכלית במשק הישראלי", "ועידוד פעילות עסקית משותפת של עסקים ממגזרי המיעוטים עם עסקים מהמגזר היהודי.

איתי עצמון: עידוד מפעלים ממגזרי המיעוטים לשמש כספקי שירותים וטובין לממשלה.

איתי עצמון: הנגשת כלי סיוע ממשלתיים למגזרי המיעוטים" למה הכוונה?

אהוד פראוור: אתה מוצא לא פעם שאתה קובע כלי והכלי הזה, מסיבות שאתה לא שם לב שאתה יוצר אותה, לא מגיע למגזר הערבי.

גלעד ארדן: לדוגמה הלפ"מ אמורה להוציא תקציבי פרסום עבור מי שאצלה גם בתקשורת הערבית, אולי הלפ"מ זו לא דוגמה טובה אבל אם יש גוף ממשלתי שנותן סיוע, אתה מגלה שזה לא הובא לידיעת הציבור הערבי בצורה שחושפת לשימוש.

סימונה טסטה: במשרד השיכון יש תקציב לסבסוד פיתוח קרקע פרטית.

סימונה טסטה: אנחנו מפרסמים את זה כל שנה ומעט מאד רשויות.

סימונה טסטה: ..

סימונה טסטה: יש תחושה שהרשויות לא חשופות לאינפורמציה הזו וכל שנה יש רק רשות אחת או שתיים שמגישות בקשה.

יעל כהן: אני מסכימה שהמילה כלי סיוע קצת לא מתאימה לחקיקה, אחר כך נחשוב על נוסח אחר.

גלעד ארדן: העיקרון ברור, אם תהיה לכם מילה טובה יותר תביאו אותה אחר כך.

איתי עצמון: תיאום פעולות משרדי הממשלה, הרשויות המקומיות וגופים אחרים הפועלים בתחומי פעולתה של הרשות".

איתי עצמון: אתה זה אפשר להעלות לסעיף כללי.

איתי עצמון: קיום מעקב לגבי פעילות משרדי הממשלה בנושאים שבתחומי פעולתה של הרשות.

איתי עצמון: העמקת המודעות הציבורית בתחומי פעולתה של הרשות לרבות באמצעות מערכות החינוך והתקשורת" אולי לומר "באמצעות הסברה".

איתי עצמון: קידום הצעות לחקיקה בתחומי פעולתה שלה רשות.

איתי עצמון: ריכוז מידע ונתונים ויזום מחקרים בתחומי פעולתה של הרשות.

איתי עצמון: עידוד פעילותם של גורמים עסקיים פרטיים וארגונים חוץ ממשלתיים ללא כוונות רווח הפעולים בתחומי פעולתה של הרשות.

איתי עצמון: ככל שאין מדובר בפעילות המתבצעת על ידי משרדי ממשלה אחרים" אפשר לקבל הסבר על הפסקה?

גלעד ארדן: זה ממילא על פי הנחיות היועץ המשפטי לממשלה, אי אפשר לקבל תמיכות משני גופים ממשלתיים שונים.

גלעד ארדן: עידוד הכוונה לכספי.

יעל כהן: לפעמים זה רק לדחוף יוזמות אבל עידוד יכול להיות גם לחלק כסף.

גלעד ארדן: אז הסעיף הזה אל נכון, כי אם מדובר בכסף אז כבר היום יש לכל ועדות התמיכות המשרדיות, אסור לקבל לאותו גוף משנה משרדים שונים ואם מדובר על עידוד, כלומר לעזור להם להגיע למודעות יותר גבוהה, אז אני דווקא לא רוצה להגביל אותה, "ככל שאין מדובר בפעילות המתבצעת.

גלעד ארדן: .." כי זה תמיד יאפשר למשרד ממשלתי אחר, כמו למשל בהקמת הרשות לבטיחות בדרכים, יבוא משרד ויאמר אל תעסקי בעניין הזה כי אנחו מתכוונים לעסוק/עסקנו בעבר/נשפר לעתיד.

גלעד ארדן: זה סעיף שיוצר המון בעיות.

נאדיה חילו: יש הגדרה בחוק מה זה ארגונים ללא כוונות רווח, זו הגדרה מקובלת.

גלעד ארדן: עם זה אין לנו בעיה, הבעיה היא עם "ככל שאין מדובר בפעילות המתבצעת על ידי משרדי הממשלה האחרים".

אילת זלדין: שני הסעיפים נכנסו לבקשת משרד התמ"ת מכיוון שהוצהר פה חד משמעית, וזה היה בתחילת הדיון, שאין הכוונה שהרשות נכנסת לענייני משרד ממשלתי אחר ואומרת לו איך לבצע.

אילת זלדין: היא ל יכולה להגיד שהיא מפלת בתחומים שקשורים במשרד ממשלתי מסוים וזה לא רק בדרך של תמיכות, אפשר לתת כספים גם בדרכים אחרות, הכוונה שהם ייכנסו בנעלי משרד התמ"ת לצורך העניין ויחליטו איך הם מנהלים נושאים שהם בתחום אחריותו של משרד - - -

איתי עצמון: אבל מה הפסקה מוסיפה לסעיף שהוועדה החליטה לגבי סעיף 4(ג) "אין בהקמתה של הרשות ותפקידיה כדי לפגוע באחריות או בסמכויות ביצוע של משרדי הממשלה האחרים".

אילת זלדין: מצד שני אתה אומר שאתה רוצה שיהיה סעיף שאומר שהרשות עושה את הדברים שמשרדי ממשלה אחרים עושים.

גלעד ארדן: מי אמר שאנחנו רוצים סעיף כזה?

אילת זלדין: אז תורידו את שני הסעיפים האלה בכלל, 12 ו-13.

אילת זלדין: ברגע שאתה אומר בסעיפים האלה שהרשות עושה את הדברים האלה שכרגע עושה, אני לא אדבר בשם משרדי הממשלה האחרים, עושה משרד התמ"ת, אז אין משמעות לזה שאתה אומר שהיא לא פוגעת.

אילת זלדין: מצד אחד אתה אומר "הרשות תעשה את זה" מצד שני אתה אומר "היא לא פוגעת" לכן סייגנו את זה.

איתי עצמון: הפסקה הזו כפופה לסעיף הכללי שאומר שכל פעולה של הרשות לא באה לפגוע בסמכויות של משרדי ממשלה אחרים, אני לא מבין מה זה מוסיף?

אילת זלדין: איזה פעולה היא בדיוק עושה?

גלעד ארדן: אנחנו מוחקים את כל סעיף 12.

יעל כהן: אז זה לא מאפשר לרשות.

יעל כהן: ..

גלעד ארדן: זה מאפשר לפי 1.

אהוד פראוור: ההתקשות שלנו היא כזו, הרשות נראית ללא סעיף 12 כמשהו מאד ממשלתי.

גלעד ארדן: אבל בסעיף 1 כתוב, עידוד יזמות והשקעות במגזרי המיעוטים, לרבות בדרך...

גלעד ארדן: זה כולל גם את מה שיש ב-12, נריב בקריאה השנייה והשלישית לעניין של איך לדאוג שזה כן יפגע או לא יפגע.

גלעד ארדן: אתם מדברים כאילו מקימים פה רשות שהיא כמו גוף סטטוטורי כמו הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים אבל זה גוף שהוא חלק ממשרד ראש הממשלה ויפעל לפי החלטות ראש הממשלה ולא עושה כל מה שהוא רוצה ואם מנכ"ל משרד ראש הממשלה או ראש הממשלה חושב שזה כן פוגע או לא פוגע הוא יסדיר את זה עם השרים שלו, לא הולכים להיכנס כאן להסדרת היחסים בגלל שפקיד בכיר ממשרד אחד עכשיו רוצה לוודא במאה אחוז שלא יגעו לו בסמכויות.

גלעד ארדן: אני מוריד את סעיף 12, מבחינתי זה מכלל בסעיף 1.

יעל כהן: בנושא של שיתופי פעולה, למשל עם מלכ"ר, ארגונים ללא כוונת רווח, לא נכלל.

גלעד ארדן: אם התפקיד שלה הוא לעודד יזמות והשקעות במגזרי המיעוטים מי אמר שהיא לא יכולה בשביל זה לשתף פעולה עם מלכ"רים?

אהוד פראוור: הפחד שלנו הוא שברגע שיש חקיקה זה יובן שמכלל הן, ברור גם מה לא, כל עוד זו החלטת ממשלה וזה גמיש.

גלעד ארדן: אני מסכים אתך, אבל ה"מכלל ן" כשאתה אומר "עידוד יזמות" זה רחב כמו האוקיאנוס, איזה לאו אתה שומע מזה, להפך, אתה יכול להגיד עידוד יזמות והשקעות במגזרי המיעוטים, זה יכול לכלול בתוכו כמעט כל דבר.

גלעד ארדן: עוד אתה אומר, לרבות בדרך של עידוד יצירת קרנות השקעות ועוד.

גלעד ארדן: תחשבו על זה, לקריאה שנייה ושלישית עוד אפשר לפתוח את זה מחדש.

איתי עצמון: יזום תכנון וקידום מסגרות פעולה ושירותים בתחומי פעולתה של הרשות.

איתי עצמון: " ככל שהיה מדובר בפעילות, היא מתבצעת על ידי שמרדי ממשלה אחרים, למה הכוונה כאן ב"קידום מסגרות פעולה ושירותים"?

אהוד פראוור: כרגע הרשות עובדת בתיאום עם התמ"ת ויחד עם החשב הכללי להקמת סוג של קרן פרטית שתביא לשדרוג משמעותי בתעשייה הערבית, זו דוגמה למהלך אחד.

גלעד ארדן: תשאיר את זה.

איתי עצמון: מה זה מוסיף?

אהוד פראוור: זה הופך את זה מיזום ערטילאי לכלי פעולה.

אילת זלדין: הוספנו את זה פה ולא בסעיפים אחרים כיוון שפה זה סעיף חזק יותר בצורה מסוימת, שמדבר על ייזום ולא רק על עידוד, אז כדי לשמור על הרגישות במסגרת העבודה מול משרדי ממשלה אחרים, אני חושבת שחשוב להשאיר את זה.

איתי עצמון: יש כבר סעיף שאומר שזה לא פוגע בסמכויות משרדי ממשלה אחרים, אני לא מבין למה אתם צריכים שוב.

גלעד ארדן: גוף, כדי לייצר נחיצות כל הזמן צריך לפעול שיהיה צורך בו ושלא ייתרו את הצורך בו.

גלעד ארדן: זה יחזור בכל סעיף.

גלעד ארדן: היועץ המשפטי אומר שכיוון שקבענו בסעיף קודם אמירה מאד ברורה שאין בהקמת הרשות כדי לפגוע בסמכויות או בתחומי האחריות של המשרדים האחרים, אין צורך לחזור על זה כל פעם מחדש בכל סעיף.

אילת זלדין: פה זה סעיף אופרטיבי.

גלעד ארדן: גם סעיף אופרטיבי כפופים לסעיפים הדקלרטיביים.

אילת זלדין: אפשר גם להגיד שאת כל הסעיף הזה נשתל בתוך סעיף 1, כמו סעיף 12.

נאדיה חילו: כדאי להשאיר אותו, הוא מפרט יותר.

גלעד ארדן: נשאיר את (13) ובדברי ההסבר תכתוב שהוועדה תדון שוב בקריאה השנייה והשלישית בממשק של פעילות משרדי הממשלה ופעילות הרשות.

איתי עצמון: גם הצעת חוק בקריאה ראשונה צריכה להיות קוהרנטית ונכונה.

גלעד ארדן: היא קוהרנטית רק שהיא חוזרת קצת על עצמה.

גלעד ארדן: אתה רואה שיש נציגים של משרדי ממשלה שחושבים שהקוהרנטיות הזו יש לה צורך ועדיף לומר "עקביות".

איתי עצמון: הכנת חוות דעת, בשיתוף עם המועצה הלאומית לכלכלה במשרד ראש הממשלה ומשרדי הממשלה הרלוונטיים בעניין הצעת תקציב המדינה לפני הגשתו לממשלה, וכן הצעת חלופות במידת הצורך, בכל הנוגע לנושאים כלכליים הנוגעים למגזרי המיעוטים;

גלעד ארדן: נגיד שהמועצה הלאומית לכלכלה לא משתפת פעולה, זה מונע ממנה להגיש חוות דעת על תקציב המדינה?

גלעד ארדן: אז אולי נמחק את זה, כבר אמרתם קודם שזה בשיתוף.

יערה למברגר קינר: הורדנו את הסעיף על השיתוף.

איתי עצמון: מעבר לך, המועצה הזו לא מעוגנת בכלל בחקיקה, אני חושב שעדיף לא להזכיר בכלל.

גלעד ארדן: היא מעוגנת בטרומית.

איתי עצמון: כרגע היא מוקמת מכוח החלטת ממשלה.

נאדיה חילו: בנושא הכנת התקציב יש סעיפים מאד רלוונטיים וחשובים שצריך להתייחס אליהם.

נאדיה חילו: זה לא מובן מאליו, מאחר ואני גם עוסקת בהשלכות ובדיקת הסעיפים וסעיפים שהם רלוונטיים לא רלוונטיים סלקטיביים או לא, לא תמיד הם כלליים ולא תמיד נכנסים כאילו בתוך הסעיפים הכלליים וכן צריך להתייחס.

גלעד ארדן: מישהו אמר שלא צריך?

איתי עצמון: למחוק את המועצה הלאומית לכלכלה מכיוון שהיא לא מעוגנת בחקיקה, אנחנו אל מפנים בחקיקה לגופים.

איתי עצמון: למה מחקתם את "חברתיים", הנושאים הכלכליים והחברתיים משיקים הרבה פעמים.

אהוד פראוור: התחושה שלנו הייתה שדווקא בתחומי החינוך הצורך ביצירת יחידה מעודדת מקדמת מיותר והממשק החשוב בין הרשויות ומערכות החינוך במגזר הערבי למשרד החינוך ולמועצה להשכלה גבוהה, כנ"ל בנושא הרווחה.

איתי עצמון: זאת אומרת שנושאי רווחה וחינוך לא נכללים אבל תעסוקה למשל כן?

אהוד פראוור: כן.

איתי עצמון: תעסוקה זה יכול להיות גם חברתית.

אהוד פראוור: אפשר, אבל תעסוקה בסופו של דבר הוא עניין כלכלי.

איתי עצמון: "הכנת חוות דעת" , מחקנו מקצועית, "בשיתוף עם משרדי הממשלה הרלוונטיים, בעניין ההצעות העומדות על סדר יומה של הממשלה וועדותיה בתחומי הכלכלה והחברה בנוגע להשפעתן האפשרית על מגזרי המיעוטים;

גלעד ארדן: איך אתם רוצים שייתכן חוות דעת בשיתוף עם משרד ממשלתי?

גלעד ארדן: אם אין הסכמה בין הצוות מפה והצוות מפה אין חוות דעת?

גלעד ארדן: מה זה בשיתוף?

גלעד ארדן: מחר מביא משרד ספציפי הצעה לממשלה הוא חושב שהיא מצוינת והרשות חושבת שהשפעתה הכלכלית תהיה רעה על מגזרי המיעוטים.

גלעד ארדן: איך הרשות יכולה לעשות חוות דעת בשיתוף עם המשרד הזה?

גלעד ארדן: היא לא יכול, זה אפילו פוגע ביכולת שלה לעשות את זה.

אהוד פראוור: רצינו לומר שהיא לא יכולה להתעלם ממה שקורה, לא חשבנו שחוות הדעת שלה מוגבלת על ידי מה שהמשרד שאתו היא מדברת חושב, המילה הנכונה היא "בהתייעצות"

איתי עצמון: "ריכוז עבודת צוות בין משרדי, הכולל נציגים ממשרד האוצר, משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה משרד החקלאות ופיתוח הכפר וממשרד התיירות; לגיבוש ולקידום יוזמות לפיתוח כלכלי.

איתי עצמון: הצוות ישמש ועדת משנה מקצועית אשר תייעץ לרשות בנושאים של קידום יוזמות כלכליות.

איתי עצמון: " יש לי שתי הערות בעניין, קודם כל הבנתי שהצוות הזה הוא מכוח החלטת ממשלה.

איתי עצמון: זו ירידה לרזולוציות מאד נמוכות.

גלעד ארדן: זה לא לחקיקה ראשית, רוצה הרשות תקים את צוות ותחליט על התמהיל שלו.

יעל כהן: זה נכון שהרשות מוסמכת בודאי לעשות את זה גם בלי חקיקה, זו ממש התנהלות פנים ממשלתית, נתבקשנו על ידי חלק מהמשרדים להשאיר את זה אבל.

יעל כהן: ..

גלעד ארדן: מוחקים את הסעיף, אני קורא לרשות לצרף נציגים ממשרד החקלאות

ג'מאל מדלג: הבעיה היא לא משרד החקלאות, הבעיה שצריך בהצעת חוק להדגיש את מי שהולך להיות שם כצוות שמוביל.

גלעד ארדן: אני לא מנכ"ל הרשות, למה משרד התחבורה לא?

ג'מאל מדלג: אני חושב שאני יודע את התשובה, כי אלו משרדים כלכליים שיש להם תרומה כלכלית ישירה למגזר הזה.

גלעד ארדן: אולי לתחבורה יכולה להיות תרומה גדולה יותר ממה שיש היום?

ג'מאל מדלג: גם בחינוך ובכל המשרדים החברתיים נותני השירות.

גלעד ארדן: נכון, בגלל זה אני לא רוצה.

גלעד ארדן: בגלל זה הרשות אמורה לחשוב איך מעודדים את הכלכלה במגזר המיעוטים ולא אני אמור לחשוב.

גלעד ארדן: אני הייתי אמור לחשוב, הייתי לוקח פסק זמן של חצי שנה, בודק ואז מחליט.

גלעד ארדן: למה אני צריך לקבוע עבור הרשות הזו שאלו המשרדים, יהיה מנכ"ל לרשות, תהיה לה מועצה הם יחליטו מי הצוות ואם הוא יפעל כוועדת משנה או לא, אני לא רוצה להכניס את זה בחקיקה ראשית, לא עושים את זה.

גלעד ארדן: באף חוק ראשי לא כותבים לאותה רשות איך היא תתפקד ביום יום ומי ייעץ לה, זה לא מקובל בשום חקיקה שראיתי.

נאדיה חילו: אין לנו תקדימים כאלה שקובעים?

גלעד ארדן: זה גם לא טוב.

גלעד ארדן: אחר כך תהיה רשות שרוצה לעבוד בצורה מסוימת והיום אנחנו פה, שאין לנו הבנת עומק - - -

נאדיה חילו: מה יחייב את משרד התמ"ת, שיכול להיות מסיבות כאלה ואחרות לא ישתף פעולה או לא ישלח נציג , מה יחייב אותו.

גלעד ארדן: אם הוא לא ירצה לשתף פעולה, גם זה שתכתבי בחוק לא יעזור, כי אם הוא לא רוצה לשתף פעולה הוא ישלח לך נציג חסר השפעה.

גלעד ארדן: את יכולה הלריח משרד ממשלתי לשתף פעולה?

נאדיה חילו: זה פתח להתחמקות לגיטימית.

נאדיה חילו: מתוך למידה של הנושא אני יודעת שאני אומרת דברים שיש בהם מחלוקת עם משרד התמ"ת, אני חושבת, אם יש פתחים מסוימים בחוק הזה שיכולים להיות מפלט למישהו, אפשר להשתמש בזה.

נאדיה חילו: זה נכון שאתה אומר שאם מישהו לא ירצה אז הוא לא ירצה אבל זה מצמצם את המרווח של חוסר הרצון.

אילת זלדין: משרד התמ"ת הוא רק דוגמה?

נאדיה חילו: רק נתתי דוגמה.

גלעד ארדן: זה לא אומר שאין לנו טענות נגד משרד התמ"ת.

אילת זלדין: אנחנו תמיד משתפים פעולה.

גלעד ארדן: איפה התקנות של החזרת כסף בתמורה להחזרת מוצרים?

גלעד ארדן: אל תגידי "תמיד" את יכולה להגיד על המחלקה שלך.

יעל כהן: אני מסכימה שזה סעיף שיותר מתאים להחלטת ממשלה ופחות לחקיקה, אנחנו ממש לא עומדים עליו, היו משרדים שרצו שיישאר.

איתי עצמון: אין צורך, הוראות החוק לא מונעות להקים צוות כזה.

ג'מאל מדלג: הקמת רשות המים במשרד התשתיות, זה גם על פי חוק, שם בדיוק הגדירו מי שהמשרדים שיושבים ברשות.

איתי עצמון: יש כאן מועצה מייעצת שההרכב שלה ישקף משרדי ממשלה רלוונטיים.

גלעד ארדן: לרשות המים יש תפקידים מאד מאד ברורים ויש הבדל בין רשות כזו לבין רשות שכרגע כל מה שאתה מסמיך אותה זה חשיבה, התפקיד שלה עוד מאד מעורפל ומאד יושפע מההרכב האנושי שלה ואיך הוא יתפקד ועד כמה גם לו יש רוח של יזמות להרכב האנושי שלה.

גלעד ארדן: הרי לא אומרים לה בדיוק בחוק מה לעשות ושזה יתרום לכלכלה במגזר הערבי, לכן אני גם לא רוצה לכבול לנוסחה כזו או אחרת בחוק.

גלעד ארדן: שום דבר לא מונע ממנה לעשות איזה צוותים שהיא רוצה, מצידי היא יכולה להעסיק מומחים חיצוניים ולשלם להם כסף אם התקציב שלה יאפשר זאת כמובן.

איתי עצמון: "הגשת דין וחשבון לממשלה ולמועצה המייעצת אחת לשנה בנושא פעילות הרשות ובכלל זה הפערים הכלכליים-חברתיים ופעולות הממשלה לצמצומם.

איתי עצמון: ".

גלעד ארדן: חסר פה גם לוועדת הכלכלה של הכנסת.

נאדיה חילו: בהחלט.

גלעד ארדן: אחד הדברים שחסרים בחקיקה ראשית, לא רק שנחוקק עצמנו לדעת אלא גם שנוודא שהממשלה עושה משהו עם החוקים האלו.

גלעד ארדן: אם יהיה צריך לדווח פעם בשנה בכנסת מה הרשות עשתה זה גם יוצר עשייה.

איתי עצמון: (ב)" החלטת ממשלה על פיה יוקם צוות לביצוע עבודת מטה בין משרדית בנושאים כלכליים הנוגעים למגזרי המיעוטים תקבע בין היתר את שילובו של נציג הרשות בצוות".

איתי עצמון: גם לגבי הסעיף הזה אני מציע לוותר, אנחנו לא קובעים בחקיקה מה החלטת הממשלה תקבע, זה סעיף מאד לא מקובל.

אהוד פראוור: אני אסביר למה אנחנו רוצים אותו ולמה הוא חשוב.

איתי עצמון: זה ברור, אבל בחקיקה לא קובעים מה החלטת ממשלה.

גלעד ארדן: אם החקיקה קובעת אז לא צריך החלטת ממשלה, אני יכול פשוט לקבוע את זה בחקיקה.

גלעד ארדן: אין סעיף שיכול להגיד לממשלה להחליט משהו כי אז אני לא רציך את ההחלטה, אני יכול להגיד, מוקם צוות לביצוע עבודת מטה בין משרדית, זה שהממשלה תקבע את הרכבו.

יעל כהן: הכוונה של הסעיף היא שכשהממשלה מעת לעת מקימה צוותים כדי לעשות עבודה כלכלית, למשל כדי לבדוק את מפת אזורי עדיפות לאומית או כדי לבדוק שינויים בהטבות מס.

יעל כהן: כשהיא עושה את זה לכל מיני צרכים, אז כשהיא מקימה את הצוות הזה, היא תשים נציג של הרשות, זו כוונת הסעיף, זה סעיף של ייצוג.

נאדיה חילו: מבחינת תוכן הסעיף זה אמד חשוב.

נאדיה חילו: מוקמים כל מיני צוותים לגבי נושאים ספציפיים אזוריים שעניינם לבדוק נושא מסוים.

גלעד ארדן: נעשה את זה מעט יותר משוכלל, הכלל יהיה שישולב נציג של הרשות בצוות, אבל נשאיר לממשלה.

גלעד ארדן: ..

גלעד ארדן: זה סעיף נפרד שאומר שאם החליטה הממשלה על הקמת צוות שיבצע עבודת מטה בין משרדית בנושאים כלכליים הנוגעים למגזרי המיעוטים, תקבע בין היתר את שילובו של נציג הרשות בצוות.

גלעד ארדן: אני לא אכניס בחקיקה שהמשלה תנמק את זה.

אהוד פראוור: הייתי בכל זאת אומר "הנוגעים בין היתר למגזרי המיעוטים".

איתי עצמון: זה יכול להיות כל צוות שקשור לעבודה בין משרדית מהדברים שאתה אומר.

איתי עצמון: כל נושא משליך גם על מגזרי המיעוטים.

גלעד ארדן: למשל אם בודקים את השלכות סל הקליטה של יהדות צרפת, ההשלכה יותר מידי עקיפה.

איתי עצמון: כל נושאי חינוך, רווחה ותשתיות.

יעל כהן: זה רק כלכלי, לכן זה לא חינוך ולא רווחה.

גלעד ארדן: "ישולב נציג הרשות בצוות".

גלעד ארדן: אני מעמיד להצבעה את סעיף 4 בנוסח שהקריא היועץ המשפטי ובכל התיקונים והשינויים שהסכמנו עליהם.

גלעד ארדן: מי בעד?

גלעד ארדן: הצבעה בעד-רוב נגד-אין נמנעים – אין סעיף 4 אושר.

איתי עצמון: 5.

איתי עצמון: "הרשות רשאית לדרוש מגוף מבוקר המנוי בסעיף 9(1) ד (6) לחוק מבקר המדינה התשי"ח-1958 (נוסח משולב) וכן מגוף מבוקר אחר המנוי בסעיף 9 לחוק האמור, שהחליט עליו ראש הממשלה באישור ועדת הכלכלה של הכנסת (להלן-גוף מבוקר), כל מידע, מסמך או דין וחשבון (בסעיף זה-מידע) שבתחומי פעילותה של הרשות, אשר נמצאים ברשותו בתחום סמכותו של אותו גוף, והדרושים לרשות לשם ביצוע תפקידיה.

איתי עצמון: גוף מבוקר ימסור לרשות את המידע על פי דרישתה.

איתי עצמון: "

גלעד ארדן: למה צריך את ועדת הכלכלה?

גלעד ארדן: אם לא נכתוב את הסעיף היא לא יכולה לבקש ממנו מידע?

נאדיה חילו: זה שוב פתח להתחמקות.

יערה למברגר קינר: ברשויות אחרות ואני אתן מספר דוגמאות, נקבעו סעיפי קבלת מידע ומסירת מידע מאד דומים, כיה רשות הזו, כפי שצוין לגבי תפקידיה והבקרה, מידע זה דבר מאד חשוב לביצוע תפקידיה של הרשות וסעיף כזה שנותן זכות לקבלת מידע, כמובן שיש לו חריגים די רבים, אבל שנותן את הזכות הזו לקבלת מידע ממשרדי ממשלה אחרים הוא אמד חשוב לשם הפעולה היעילה של הרשות.

יערה למברגר קינר: אם תרצו, אני יכולה לתת דוגמאות, בין היתר של הסעיף של מרכז המחקר והמידע של הכנסת שהוא מאד דומה.

איתי עצמון: כשמדובר על מרכז המידע והמחקר הוא ידו הארוכה של ועדות הכנסת שזקוקות למידע לצורך הליכי חקיקה, דווקא זו לא הדוגמה הכי טובה.

יערה למברגר קינר: לעניות דעתי כן אבל אני יכולה לתת דוגמאות אחרות.

איתי עצמון: הדוגמה שמתאימה היא חוק הרשות לקידום מעמד האישה.

יערה למברגר קינר: חוק שוויון הזדמנויות בעבודה, חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלויות.

גלעד ארדן: מה זה "המנוי בסעיף 9".

איתי עצמון: מדובר על גופים כמו משרד ממשלתי, כל מוסד או מפעל של המדינה, כל אדם המחזיק ברכוש המדינה, רשות מקומית, חברה ממשלתית, כל מוסד העומד לביקורת על פי חוק, זו רשימה של הגופים שהתחייבו לספק לרשות הזו מידע לפי הסעיף המוצע.

יערה למברגר קינר: וכן יש סמכות להוסיף פרטים לפי החלטת ראש הממשלה, באישור ועדת הכלכלה, זה גם המודל שהשתמשו בו בסעיפים המקבילים.

גלעד ארדן: אולי בשביל זה רצו את אישור ועדת הכלכלה.

יעל כהן: אם רוצים גופים נוספים צריך את אישורכם.

איתי עצמון: גם ככה הוא גורף, פסקאות (1) עד (6) בסעיף 9 בחוק מבקר המדינה כבר ככה קובעות רשימה ארוכה ומפורטת של גופים.

גלעד ארדן: אבל כולם גופים שמקבלים תקציבים מהמדינה?

יערה למברגר קינר: כן.

גלעד ארדן: אם נזהה בעיות ספציפיות עם דוגמאות לגופים כאלו, את מי שצריך להזמין לראות אם הוא מתנגד או לא?

לאה ורון: נציגי ממשלה אבל הם הוזמנו ממילא.

אילת זלדין: לנו יש הסתייגות מהסעיף הזה הבענו אותה גם בפני משרד ראש הממשלה וגם בפני משרד המשפטים והם מתכוונים להכניס כל מיני סייגים שביקשתנו.

גלעד ארדן: כל גוף מבוקר על ידי מבקר המדינה יהיה צריך למסור לרשות כל מידע שבתחום פעילותה שלה רשות, מה לא ברור פה?

גלעד ארדן: כל משרד ממשלתי, מפעל או מוסד של המדינה, כל אדם או גוף המחזיק שלא לפי חוזה ברשות המדינה, כל רשות מקומית, כל חברה ממשלתית, וכל אדם מפעל מוסד קרן או גוף אחר שיועמדו לביקורת על פי חוק, על פי החלטת הכנסת או על פי הסכם ביניהם ובין הממשלה.

גלעד ארדן: אלה סעיפים 9(1) עד (6) לחוק מבקר המדינה.

אילת זלדין: אני רק רוצה לציין שלא בחרתי שרירותית את 9(1) עד (6) היה לנו חשוב ללכת בהתאם לנוסח שקיים.

גלעד ארדן: זה לא נכון, זה לא גוף פרטי שמתוקצב, זה רק אם ראש הממשלה יבקש להוסיף אותו וועדת הכלכלה תסכים.

גלעד ארדן: מבחינתי זה בסדר.

איתי עצמון: גוף כאמור בסעיף קטן (א) אינו חייב למסור לרשות מידע כמפורט להלן, ואולם אם ניתן להעביר חלק מהמידע או ניתן להעבירו בתנאים, יועבר המידע בחלקו או בתנאים: כאשר מדובר על מידע שמסירתו עלולה לסכן את ביטחון המידע, את יחסי החוץ שלה או את שלום הציבור.

איתי עצמון: מידע שהכנתו מצריכה הקצאת משאבים בלתי סבירה מצד גוף כאמור.

איתי עצמון: מידע שהוא סוד מסחרי או סוד מקצועי או שהוא בעל ערך כלכלי שפרסומו עלול לפגוע פגיעה ממשית בערכו וכן מידע הנוגע לעניינם מסחריים או מקצועיים הקשורים לעסקיו של אדם, שגילויו עלול לפגוע פגיעה ממשית באינטרס מקצועי מסחרי או כלכלי.

איתי עצמון: מידע בדבר התייעצויות פנימיות וכן טיוטות מידע.

גלעד ארדן: סעיף (2) יימחק אלא אם כן תסבירו לי.

אילת זלדין: מה שקרה הוא שנתנו מעמד על לרשות שהיא בעצם יחידה בתוך משרד ראש הממשלה ונתנו לה סמכות לקבל יותר מידע מאשר משרד ממשלתי אחר יכול לקבל ממשרדים ממשלתיים אחרים.

גלעד ארדן: אבל מה זה "הקצאת משאבים בלתי סבירה"?

יעל כהן: זה קיים בחוק חופש המידע.

גלעד ארדן: מה הפרשנות של זה?

גלעד ארדן: ביחס למה היא בלתי סבירה?

גלעד ארדן: לחשיבות המידע?

גלעד ארדן: לתקציב של הגוף שממנו מבקשים?

אילת זלדין: זה סעיף שקיים בחוק חופש המידע ויש עליו פסיקה ופרשנות.

גלעד ארדן: אם יש פרשנות של הפסיקה אז תשאיר.

אילת זלדין: אני מבקשת לעבות חלק מהסעיפים פה ולהוסיף, ונתנו דוגמאות ששכנעו גם א משרד ראש הממשלה וגם את משרד המשפטים.

אילת זלדין: משרד התמ"ת מקבל מידע מאד רגיש וסודי מכל מיני חברות, כולל חברות בין לאומיות, וזה התנאי שלהם לבוא ולעשות השקעות במדינה אנחנו לא חושבים שצריך להעביר את המידע הזה הלאה.

גלעד ארדן: זה כתוב בסעיף 3.

אילת זלדין: זה לא כתוב מספיק.

אילת זלדין: אנחנו רוצים להכניס סעיפים שנמצאים כרגע מנוסח שלקחנו מחוק חופש המידע ואחד מהם הוא כזה :

אילת זלדין: "מידע שהגיע לידי הרשות הציבורית שאי גילויו היה תנאי למסירתו, שגילויו עלול לפגוע בהמשך קבלת המידע" סעיף (7) לחוק חופש המידע.

אילת זלדין: סעיף (3) לחוק חופש המידע שאומר :"מידע על אודות פרטי משא ומתן עם גוף או עם אדם שמחוץ לרשות".

איתי עצמון: את מדברת על סעיף 9(ב) בחוק חופש המידע?

אילת זלדין: כן.

אילת זלדין: בסעיף (4) לחוק חופש המידע, שקיבל נוסח הרבה יותר מצומצם, אנחנו חושבים שצריך להכניס אותו כמו שהוא מכיוון שאנחנו מוציאים הרבה מידע אמד סודי ליועצים שלנו ומקבלים מהם חוות דעת טיוטות המלצות או עצות לצורך קבלת החלטה ואנחנו חשובים שהנוסח של סעיף 9(ב)(4) צריך גם להיות פה ולהחליף את סעיף (4) שקיים פה, שהוא מאד רזה.

אילת זלדין: אני גם לא רואה איזה סיבה צריכה הרשות להיכנס למידע הכל כך רגיש הזה.

אילת זלדין: יש אפילו חברות שנותנות לנו מידע שהן לא צריכות לחשוף בפני הבורסה, חלק מחברות בין לאומיות שבאות הנה זה תנאי שלהן לבוא ולהשקיע השקעות.

גלעד ארדן: איזה סעיפים קטנים רציתם?

אילת זלדין: (3), (4), ו-(7) בסעיף 9(ב) לחוק חופש המידע.

נאדיה חילו: לפי זה יכול להיות שבכלל לא תתנו שום מידע.

נאדיה חילו: אם אנחנו מסתכלים על התכולה של סעיף (2), לפי איזה אמות מידה?

נאדיה חילו: כל משרד יכול להגיד שאין לו כוח אדם, הם לא יכולים, אנחנו נתקלים בזה הרבה כשמבקשים מידע ממשרדי הממשלה.

גלעד ארדן: אני ביקשתי למחוק את הסעיף זה ואז הוסבר לי, וקבלתי את זה, שזה בסך הכול העתקה מחוק חופש המידע שמחייב היום כל משרד ממשלתי למסור מידע.

נאדיה חילו: אני לא יודעת אם זה כל המשרדים.

גלעד ארדן: זה אחד הסייגים מחוק חופש המידע, שגופים שכבר ניסו בעבר וקיבלו תשובה שלילית כי אמרו להם שזה עולה הרבה כסף לתת את המידע הזה, פנו לבית המשפט ובתי המשפט כבר פרשו מה זה אומר שזה עולה הרבה כסף.

גלעד ארדן: גם הרשות, אם מישהו יסרב לה בגלל סיבה כזו, על פי הפרשנות של בתי המשפט היא תראה אם זה סירוב סביר או בלתי סביר.

נאדיה חילו: לנושא של משאבים יכול להיות לו גם פרשנויות שונות.

גלעד ארדן: משאבים בסוף זה כסף.

גלעד ארדן: כוח אדם זה כסף, בסוף הכול עולה כסף.

נאדיה חילו: לדעתי זו התחמקות מסוימת.

גלעד ארדן: אין פה התחמקות כי עוד אף אחד לא סרב, אם הוא יסרב וזה עולה רק 50 ₪ והוא יגיד שזו הקצאת משאבים בלתי סבירה אז הרשות תנסה למצות את זה, אני לא יודע אם היא יכולה לפנות לבית המשפט נגד גוף ממשלתי.

אילת זלדין: יש בוררות פנימית.

גלעד ארדן: אני לא חושב שזה בעייתי, אני כן חושב שהבקשות של משרד התמ"ת, חלק מהן בעייתיות כי לפחות לגבי סעיף (3) ל- 9(ב)(3), מידע על אודות פרטי משא ומתן עם גוף או אדם שמחוץ לרשות, אם דברים עדיין במשא ומתן והרשות רוצה לראות שלוקחים בחשבון את ההשלכות או את ההשפעה על מגזר המיעוטים וזה ימנע ממנה לקבל מידע לעניין הזה, או לפי סעיף (7) שיאפשר לעקוף תמיד, כי תמיד זה שימסור לתמ"ת יגיד שהוא מוסר את זה בתנאי שלא יגלו את זה.

גלעד ארדן: מה זה לא יגלו?

גלעד ארדן: הרי מדובר על גוף ממשלתי אחר, זה לא גילוי ברבים.

גלעד ארדן: אם התמ"ת מעביר לרשות, זה לא גילוי כמשמעותו, שזה פורסם ברבים או למישהו שהוא יריב מסחרי.

ג'מאל מדלג: החוק עדיין יבש בקטע הזה, היה לנו מקרה - - -

גלעד ארדן: מה הקשר שלכם, של משרד החקלאות, בעניין הזה?

ג'מאל מדלג: אני נדרש לספק מידע, אני אתן לך דוגמה שקורית עכשיו כל הזמן.

גלעד ארדן: לפני שנייה רצית שאני אכניס שאתה תהיה בצוות הזה באופן קבוע ועכשיו אתה רוצה לצמצם את המידע שהצוות הזה יקבל.

ג'מאל מדלג: אני רוצה להסתייג מהעניין הזה של העברת מידע, שכשאני נדרש לספק מידע על הכנסות חקלאיים או מידע ספציפי שמגיע לצנעת הפרט, אני בבעיה.

ג'מאל מדלג: יערה למברגר קינר: אין לך כאן צנעת הפרט, יש לזה חריג בהמשך.

ג'מאל מדלג: חשבנו על העניין, יש בעייתיות עם העניין של צנעת הפרט ולכן חוק הגנת הפרטיות מגן על צנעת הפרט.

נאדיה חילו: אני רוצה לפנות אליך היועץ המשפטי, לא נוחה דעתי מהתכנים של הסעיפים האלה.

נאדיה חילו: זה נראה לי כאילו פתחים.

נאדיה חילו: השאלה אם אנחנו לא יכולים גם בחוקים מקבילים לתת את האפשרות לקחת חלק, כשזה באמת נוגע.

נאדיה חילו: בתכנים של הסעיפים האלה, כל סירוב יכול להתכסות.

נאדיה חילו: אני לא מטילה ספק, זה לא בכוונה, אבל אנחנו רוצים שהרשות תהיה גם אפקטיבית.

נאדיה חילו: אם אנחנו אומרים שהמשאבים-לא יכולים, תקציבים-לא יכולים לתת, סוד מסחרי-לא יכולים לתת, יש חוסר איזון מסוים מבחינת קבלת החלטות וחסימה של אינפורמציה שיכולה להגיע לרשות, וכל אינפורמציה נכנסת בתוכן של הסעיף הזה.

איתי עצמון: כפי שאמרו, גם בחופש המידע יש הוראות דומות כאלה בעניין בקשה של אזרח וגם בסעיף 64 לחוק הכנסת, שעוסק במרכז המחקר והמידע של הכנסת שמעביר מידע שמשמש להכרעות בוועדות הכנסת, יש סעיף מאד דומה שאומר שגוף אינו חייב למסור את המידע, אולם אם ניתן להעביר חלק מהמידע או בתנאים, יועבר המידע בחלקו בתנאים והמידע שלא חייבים למסור הוא: מידע שמסירתו עלולה לסכן את בטחון המדינה או את יחסי החוץ שלה, מידע שהכנסתו מצריכה הקצאת משאבים בלתי סבירה מצד גוף כאמור, מידע בדבר התייעצויות פנימיות וכן טיוטות מידע, מידע של גוף בעל סמכות שפיטה.

איתי עצמון: כלומר גם כאן יש סייגים, יש לי קושי לקבוע סעיף שהוא חריג נוסחו דווקא לגבי אותה יחידה במשרד ראש הממשלה כאשר לגבי רשויות וגופים אחרים קבענו הוראות כאלה.

איתי עצמון: אפשר לשוב ולבחון את הנושא אבל ככל שאת שואלת אותי כרגע לגבי מה ראוי לקבוע כאן, אני חושב שלא כדאי לחרוג מהנוסח המקובל.

איתי עצמון: אילת זלדין: אני אסביר למה יש לי בעיה עם הסעיפים האלה.

איתי עצמון: אם אני עכשיו מפרסמת מכרז ויש לי חלקים חסויים במכרז , אני עכשיו צריכה להעביר את זה לרשות, איזה מן דבר זה?

איתי עצמון: אני כמשרד ממשלתי צריכה לתת למשרד ממשלתי אחר חומרים שקיבלתי מגורמים שאני עובדת אתם, אז שתבוא הרשות ותנהל את הפקידים שאני עושה.

איתי עצמון: אני לא יכולה לנהל מערכת אם אני לא יכולה להבטיח למי שפונה אלי שיש חיסיון על החומרים שהוא מעביר.

גלעד ארדן: סעיף (3) בהחלט נותן מענה למה שאמרת, שהוא בעל ערך כלכלי שפרסומו עלול לפגוע פגיעה ממשית.

אילת זלדין: סעיף (3) נלקח מחוק חופש המידע ועובדה שהמחוקק - - -

גלעד ארדן: תקראי עד הסוף, "וכן מידע שנוגע לעניינים מסחריים או מקצועיים הקשורים לעסקיו של אדם שגילויו עלול לפגוע פגיעה ממשית באינטרס מקצועי, מסחרי, או כלכלי".

גלעד ארדן: הסעיף הזה רחב דיו כדי שכל מידע שמועבר למשרד ממשלתי גילויו עלול לפגוע פגיעה ממשית באינטרס מקצועי, מסחרי או כלכלי, לא יועבר המידע בעניין.

גלעד ארדן: אני לא מצליח להבין מדוע גברתי לא נותנת אימון משרד ראש הממשלה יציית ולא ידרוש דברים שחורגים מהסעיף הזה.

אילת זלדין: הסעיף הזה הוא סעיף שמועתק מחוק חופש המידע ועובדה שהמחוקק נתן את דעתו גם לסעיפים האחרים ואני לא מבינה למה הרשות צריכה אותם.

גלעד ארדן: אם זה מועתק מחוק חופש המידע, האם גברתי רוצה שהרשות כוחה יהיה נחות ביחס לאזרח הרגיל במדינה?

אילת זלדין: ההפך, הרשות מקבלת פה מעמד הרבה יותר חזק.

גלעד ארדן: למה?

אילת זלדין: היא מקבלת מעמד שאין לאף משרד ממשלתי אחר.

אילת זלדין: אני למשל לא יכולה לפנות לרשות ולקבל את אותו דבר.

גלעד ארדן: למרות שזה מועתק מחוק חופש המידע?

אילת זלדין: כמשרד ממשלתי אני לא יכולה לבקש מהרשות את מה שהיא תוכל לבקש ממני עכשיו מכוח החוק הזה.

אילת זלדין: היא מקבלת מעמד יותר חזק ממשרד ממשלתי אחר.

גלעד ארדן: אם זה מועתק מחוק חופש המידע סימן שאזרח כן יכול לפנות ולתת.

יערה למברגר קינר: בחוק חופש המידע יש את הסייגים הנוספים, בנוסף לסייג שקבוע בסעיף 9(ב)(6) בנוסף יש את 9(ב)(7), 9(ב)(3), לכן הטענה שמועלית פה היא שבחוק חופש המידע מצאו לנכון לקבוע סייגים נוספים.

גלעד ארדן: אמרתי שאת (^) אני מוכן להשאיר, רק את (3) ואת (7) אני לא רוצה עוד להכניס.

אילת זלדין: שאלת אותי למה המעמד של רשות שונה, אני לא רואה למה המעמד של הרשות שונה ממשרד ממשלתי.

גלעד ארדן: אנחנו נחשוב על זה לקראת קריאה שנייה ושלישית, אני מציע שגם הממשלה תשקול בתוכה כמה סייגים ייכנסו לסמכויות הרשות בעניין הזה.

יערה למברגר קינר: חלק מהעניינים האלה הועברו לידיעתנו רק היום וכן נרצה לבחון את זה.

איתי עצמון: "החלטת גוף כאמור בסעיף קטן (א) שלא ניתן למסור לרשות מידע כמפורט בסעיף קטן (ב) או שמידע יימסר בחלקו או בתנאים, תימסר בידי השר הממונה על הגוף, ואם הגוף אינו כפוף לשר – בידי ראש הגוף, בכתב ובצירוף נימוקים.

איתי עצמון: לא יימסר מידע לפי סעיף זה אם מסירתו אסורה לפי כל דין.

איתי עצמון: חברי המועצה המייעצת וכן עובדי הרשות לא יגלו מידע שנמסר לרשות לפי סעיף זה אלא באישור ראש הממשלה על פי פניית מנהל הרשות.

איתי עצמון: " בחוק הרשות לקידום מעמד האישה כתוב אלא ברשות מנהלת הרשות, למה כאן אתם צריכים את ראש הממשלה?

איתי עצמון: אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מחוק הגנת הפרטיות התשמ"א-1981.

גלעד ארדן: אני מעמיד להצבעה את סעיף 5 בנוסח שהקריא היועץ המשפטי של הוועדה ובכל השינויים, שהם לא רבים, שהסכמנו עליהם בסעיף הזה.

גלעד ארדן: מי בעד?

גלעד ארדן: הצבעה בעד-רוב נגד- אין נמנעים – אין סעיף 5 אושר.

איתי עצמון: 6.

איתי עצמון: חובת התייעצות וייעוץ.

איתי עצמון: ראתה הרשות כי משרד ממשלתי, לרבות רשות מקומית ותאגיד שהוקם בחוק בסעיף קטן זה (להלן-משרד) עוסק בנושא הנוגע לתחומי פעולתה של הרשות, רשאית הרשות להודיע לאותו משרד כי בכוונתה להגיש חוות דעתה באותו עניין בתוך פרק זמן שלא יעלה על 30 יום והמשרד ישקול המלצה זו בבואו לקבל החלטה באותו עניין.

איתי עצמון: סעיף קטן זה לא יחול במקרה בו ביקש המשרד וייוועץ עם הרשות בעניין מסוים כאמור בסעיף קטן (ב).

איתי עצמון: הרשות תייעץ לגוף מבוקר על פי בקשתו, בכל עניין הקשור לתחומי פעולתה של הרשות.

איתי עצמון: "

גלעד ארדן: ואם נתנו לה תקציב שלא מאפשר לה לייעץ לו?

גלעד ארדן: או שיש לה סדר עדיפויות, היא רוצה ללכת לפרויקט ענק וכל המשרדים מבקשים ממנה ייעוץ.

אהוד פראוור: זה אחד הסעיפים היותר חשובים.

אהוד פראוור: הרצון הוא לומר שהרשות, בכל תהליך שקיים בממשלה או בגוף מבוקר, יכולה להגיד, אנחנו רוצים לחייב אתכם להביא בחשבון חוות דעת שנעניק לכם.

אהוד פראוור: סעיף (ב) לא מעניין אותי, ירצה , יפנה, ניתן לו, אני מדבר על סעיף (א), סעיף (א) אומר שבהנחה - - -

גלעד ארדן: מה תיתן לו?

גלעד ארדן: אתה יודע מה יהיה כוח האדם של הרשות הזו?

לאה ורון: ירצה, יפנה, הם מחויבים לתת לו על פי חוק.

גלעד ארדן: אם יהיו בה, כמו המועצה הכלכלית היום פרופסור ועוד שני עוזרים?

אהוד פראוור: קודם כל אני שמח להגיד שיש כנראה ששה, אבל אני יכול לוותר על סעיף (ב).

אהוד פראוור: בסעיף (א) הנקודה המרכזית היא שהמשרד ישקול המלצה זו בבואו לקבל החלטה.

גלעד ארדן: ואם לא נכתוב הוא לא ישקול?

גלעד ארדן: הוא גם ישקול.

גלעד ארדן: התעלמות זה גם סוג של שקילה והחלטה.

אהוד פראוור: להתעלם הוא לא יוכל.

אילת זלדין: הוא יכול לדחות אבל לא להתעלם.

גלעד ארדן: התעלמות זה אקט שעושים אחרי שקילה, פניתם אלי עכשיו להוסיף סעיף ואני התעלמתי, החלטתי שאני מתעלם מהבקשה של תמ"ת בעניין, אבל שקלתי.

יערה למברגר קינר: ברגע שחובתו לשקול את זה כאחד השיקולים, במסגרת המשפט המנהלי אם הוא מחליט להתעלם או לדחות את חוות הדעת, זו צריכה להיות החלטה סבירה במסגרת הכללים ושיקול הדעת המנהלי ולנמק את זה.

יערה למברגר קינר: יש משמעות למתן חובה לרשות.

גלעד ארדן: אין בעיה.

גלעד ארדן: אני אוסיף, ישקול והוא יהיה חייב לתת תשובה מנומקת כתובה לרשות תוך פרק זמן מסוים לגבי תוצאות השקילה.

יעל כהן: זה משתמע גם כך מעקרונות המשפט המנהלי, שהוא חייב בלשקול, והוא צריך לתת תשובה מנומקת.

יעל כהן: היו"ר גלעד ארדן: אם היה מדובר ביחסים בין אזרח למדינה, יכול להיות שהיה טעם למה שאתם אומרים.

יעל כהן: אני חשוב שביחסים בין משרד ממשלתי למשרד ממשלתי, להכניס דבר כזה בחקיקה ראשית זה דבר די מוגזם.

יערה למברגר קינר: יש סעיף דומה בחוק לקידום מעמד האישה.

איתי עצמון: זה לא אומר שצריך להעתיק משם כל סעיף.

גלעד ארדן: ומעמד האישה כבר שווה?

גלעד ארדן: בדיוק היום יש טבלה של פערי השכר.

גלעד ארדן: התקשורת בחרה דווקא להציג את סביון שהשכר הממוצע שלה גברים שם הוא פי שלוש מהנשים, למרות שזו דוגמה רעה כי שם זה נובע כנראה שהרבה נים בכלל לא עבודות.

נאדיה חילו: אבל נתנו דוגמה השנייה מישוב לא מבוסס, שגם שם, כמה שזה נמוך, הפער היחסי נשמר.

גלעד ארדן: סעיף (ב) יורד.

גלעד ארדן: המשרד ישקול, זה יעכב את ההחלטה שלו לכאורה.

גלעד ארדן: אני עוסק עכשיו הרבה בגיבוש חקיקה איך לייעל את ה"פקדת" שהיא המילה העברית שהמצאנו לבירוקרטיה, ואין לי שום עניין להכריז בחקיקה עוד אפשרויות כהנה וכהנה להקפיא החלטות של רשויות עד שפתאום נזכרה הרשות שעומדים לקבל החלטה אז היא תקפיא לה את זה לעוד 30 יום.

גלעד ארדן: תהיו ערניים למה שקורה במשרדי הממשלה.

גלעד ארדן: הסעיף יימחק ובקריאה שנייה ושלישת אם היושב ראש הבא ישתכנע, אני מניח שיפתח את זה מחדש.

גלעד ארדן: יכול להיות שזה קיים בחוק לקידום מעמד האישה אבל זה לא אומר.

אהוד פראוור: אני אגיד לך למה אני חרד פה - - -

גלעד ארדן: אל תהיה כל כך חרד, יעבור עוד הרבה זמן עד שהחוק יאושר שחרדה לאורך שמן כל כך ארוך יכולה לפגוע בבריאותך הנפשית, תתחיל בחשש.

אהוד פראוור: דווקא בגלל שהשיקולים הקשורים במגזר הערבי נדחים בדרך כלל - - -

גלעד ארדן: בשביל זה יש רשות לעמוד על המשמר ולא לחכות עד הרגע האחרון.

אהוד פראוור: זה ברור אני רק רוצה לתת עוד אמירה אחת שאומרת, חברים לא תוכלו להתעלם מהשיקולים שהיא הביאה, גם אם אתם נורא רוצים, תצטרכו לדחות אותם בתהליך שתצטרכו לעשות.

גלעד ארדן: הרשות רשאית להודיע או להגיש למשרד איזה חוות דעת שהיא רוצה, גם בלי שאני אכתוב בחוק שהיא רשאית לעשות זאת.

גלעד ארדן: דבר שני, לגבי העניין שזה הגשת חוות הדעת לכשעצמה, בעצם עלולה לגרום למשרד לערב עד 30 יום כי היא צריכה לחכות.

גלעד ארדן: ..

גלעד ארדן: שווה בנפשך שמשרד מודיע שמחרתיים הוא עושה מסיבת עיתונאים, מופז הודיע היום, בלי קשר לפריימריז, שהוא נותן רישיונות נהיגה חינם למי שעושה מילואים.

גלעד ארדן: הוא רוצה להודיע מתי זה ייכנס לתוקף, כל המילואימניקים בקוצר רוח, יודעים שהולך להיחסך להם 400 ₪ בזכות מופז, ומיד מתכננים חופשה, והרשות שמעה את זה ושולחת להם מכתב שבכוונתנו בתוך כ-30 יום להגיש לכם איך זה הולך להשפיע על התחום שלנו.

גלעד ארדן: אני לא רוצה.

אהוד פראוור: גם אני לא.

אהוד פראוור: אני רוצה רק דבר אחד, הגישה הרשות חוות דעת, ישקול המשרד, ינמק, זה מה שאני צריך.

אהוד פראוור: אני לא רוצה לעכב, לא רוצה לאפשר לזמן לעבור.

גלעד ארדן: מה דעתכם?

יעל כהן: אנחנו חושבים שזה חושב, אפשר להוסיף את זה לתפקידים אם אתם רוצים, אפילו לא כסעיף נפרד, או כן כסעיף נפרד.

גלעד ארדן: הוא רוצה לחייב.

יערה למברגר קינר: הרעיון הוא שיתייחסו לחוות הדעת וישקלו אותה.

גלעד ארדן: צריך להגיד לפרוטוקול, ואני לא אכניס את זה לנוסח החוק, שאם הרשות הגישה את זה באיחור בלתי סביר, היא זו שגרמה לזה שאי אפשר היה לשקול את זה.

יערה למברגר קינר: זה מקובל עלינו, שמנו את ה-30 יום דווקא כדי להגביל את הרשות, כדי לתחום אותה.

גלעד ארדן: מציעה מנהלת הוועדה נוסח:

גלעד ארדן: "הגישה הרשות חוות דעת ישקול המשרד חוות דעת זו בבואו לקבל החלטה באותו עניין".

יעל כהן: בסדר גמור.

גלעד ארדן: אני מעמיד להצבעה את סעיף 6 בנוסח שקרא היועץ המשפטי.

גלעד ארדן: מי בעד?

גלעד ארדן: הצבעה בעד-רוב נגד-אין נמנעים – אין סעיף 6 אושר.

ישי שורק: הנושא של הסנכרון בין המשרד הזה לבין הפעילות השוטפת לבין הרשות המוצעת הוא נושא חשוב אבל אנחנו לא מעלים הסתייגויות כדי לאפשר ברוח הדברים שאמרת לקדם אותו.

ישי שורק: יחד עם זאת אני לא בטוח שההצעה כמו שהיא מביאה מספיק בחשבון את הסנכרון הזה.

גלעד ארדן: נראה לי שתמצא אוזן קשבת אצל היו"ר הבא של הוועדה.

גלעד ארדן: תודה רבה לכולם הישיבה נעולה.