ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 663, 2008-07-29 12:30

משה כחלון: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

משה כחלון: זו ישיבה מיוחדת לרגל 75 שנים ללשכת הספנות.

משה כחלון: כל נושא הספנות הוא נושא שמאד חשוב ומאד אקוטי בחיי המדינה – גם בצד המסחרי, הכלכלי, הצד הביטחוני.

משה כחלון: הכנסת שמחה לייעד ישיבה מיוחדת על מצב הספנות במדינה, אבל לא חייבים להיות צמודים לנוסח.

משה כחלון: כהיכרות שלי כיו"ר השדולה, שהיא חדשה, אבל יש לי כוונה להיות מעורב ולקדם את הנושא – התחום הוא גדול, מרתק, תחום שלצערי לא מספיק נמצא במודעות של האנשים ושל מקבלי ההחלטות.

משה כחלון: זה תחום שנדחק טיפה הצידה ואני חושב שצריך להחזיר אותו למרכז הבמה, במיוחד בקרב מקבלי החלטות.

משה כחלון: נמצאים אתנו פה נציגי ממשלה, ראשי ערים, גורמים רלבנטיים שעוסקים יום יום בתחום – גם משרד התחבורה, גם משרד התמ"ת.

משה כחלון: משרד האוצר הודיעו שגם יגיעו, ומשרדים נוספים.

משה כחלון: היות וזו ישיבה משודרת אנו מוגבלים בזמן והייתי מבקש להיכנס למים מייד.

משה כחלון: אני אקרא את סדר הדוברים ומי שירצה לדבר, בנוסף – יירשם.

ראובן צוק: שלום לכולם.

ראובן צוק: אני יושב ראש לשכת הספנות.

ראובן צוק: אני מודה ליו"ר הוועדה, משה כחלון על שהזמינו אותנו ועל כך שמתקיים דיון בנושא הספנות, לרגל שנת היובל 75 של לשכת הספנות.

ראובן צוק: הלשכה היא עמותה שמייצגת כ- 60 חברות ספנות פעילות היום בארץ, ועוסקת בעיקר בייצוג האינטרסים של חבריה כדי ליצור בארץ תשתית עסקית תפעולית ורגולטורית, כדי שאפשר יהיה להרחיב ולפתח את קשרי הספנות של ישראל עם העולם לטובת כולנו.

ראובן צוק: אני רוצה להודות ולברך על הקמת השדולה בכנסת, בראשותו של חבר הכנסת משה כחלון, יצחק וקנין, שי חרמש, רוברט אילאטוב ואורית נוקד.

ראובן צוק: אם אני מנסה להסתכל על ישראל בעין הספנותית אני רוצה שתמיד נדגיש שמבחינת תובלה בארץ ישראל היא אי, ו-99% מהייבוא והייצוא הישראלי עובר בדרך הים.

ראובן צוק: אין לנמלי הים אלטרנטיבה באיזשהו נמל שכן אחר ו/או בקווי תובלה יבשתיים.

ראובן צוק: כדי לסבר את האוזן, בשנת 2007 שונעו במדינת ישראל דרך הנמלים כ- 40 מליון טון, מהם 50% במכולות, לא כולל נפט ופחם.

ראובן צוק: נתוני המחצית הראשונה של 2008 מראים גידול של כ- 10% בממוצע, ואני רק מקווה שהמגמה הזו תימשך גם בחצי השני של 2008.

ראובן צוק: הכמות הזו הובאה ארצה בערך ב- 5,500 הפלגות שונות של אוניות, וגם מגיעים ארצה דרך הנמלי 275 אלף נוסעים.

ראובן צוק: כל המטענים, והנוסעים שבאים ויוצאים מכאן באים בעיקר בשל יזמות עסקית של חברות ספנות וסוכנים ישראל, שבמקביל לרצון לפתח עסקים בארץ הם מפתחים שירותי לוגיסטיקה ותובלה בכל העולם, ונותנים פתרון לקהל הלקוחות שהם הארגונים והיצואנים הישראלים.

ראובן צוק: אין כמעט מצב שמישהו רוצה לשלוח או לקבל מטען מהארץ או לארץ – לכל מקום, לא יימצא לו את הפתרון הספנותי המתאים, ובזריזות.

ראובן צוק: בשנים האחרונות, הסחר הימי שלנו גדל ב- 7% בממוצע, בשנה, שזה אומר שכל 10 שנים אנחנו צריכים להכפיל את התשתיות שעומדות לרשות הספנות, עם איזה שיפור משמעותי בתפוקות של נמלים או בהגדלת רציפים שעומדים לרשות הספנות פלוס פיתוח תשתית רכבתית ותחבורתית של כבישים, שחייבת להקיף את הנמלים כדי לתת את הפתרונות המתאימים.

ראובן צוק: אי אפשר לפתח רק את קו המים.

ראובן צוק: אני חושב, ונחזור ונאמר את זה – הנמלים חייבים לעבור לעבוד 7 ימי עבודה בשבוע, 3 משמרות רצופות אם הם רוצים להתחרות בנמלים אחרים.

ראובן צוק: כך עובדים נמלים.

ראובן צוק: צריכים לשבור את הסטיגמה הזו של 5 ימי עבודה בשבוע.

ראובן צוק: הפיתוח העתידי של נמלי ישראל, ואני מדבר על העתיד של הטווח הבינוני שאושר, הוחלט ומוסכם, אך עדיין לא התקבלו החלטות אופרטיביות שניתן לומר שיש לנו כבר לוח זמנים לפיתוח עתידי, ואני חושב שצריך לדחוף אותם.

ראובן צוק: גם הוועדה, גם חברי הכנסת וגם אנחנו – חייבים לדחוף את הנושא הזה ככל שניתן, בשני הנמלים גם יחד – באשדוד ובחיפה.

ראובן צוק: נמלי ישראל צריכים כמטרה להתחרות עם נמלים שכנים יותר מאשר אחד עם השני.

ראובן צוק: כדי שזה יקרה צריך לפתח תשתיות.

ראובן צוק: אם וכאשר זה יקרה תבואנה לפה יותר ויותר אניות שתיתנה שירותים ללקוחות הישראלים ולציבור הישראלי, שירותים ישירים עם יעדים אחרים, יעדים שלא קיימים, בהפלגות ישירות מכאן לשם.

ראובן צוק: זה היתרון שיעשו פה תחרות עם נמלים זרים, נמלים במצרים, יוון, קפריסין ואחרים.

ראובן צוק: אגב, זה גם מחייב, להערכתנו, שינוי במדדי השירות והתפוקות בנמלים, שונה משמעותית ממה שקיים היום, שלהערכתנו, בהשוואה לנמלים השכנים לפחות, המדדים נמוכים בעליל.

ראובן צוק: היינו רוצים לראות את הנמלים החדשים מופרטים.

ראובן צוק: אין ספק שהפרטות של נמלים או הפרטה של רציף בעתיד תהווה שינוי משמעותי ותגרום לתחרות אמיתית ולהתייעלות בתוך הנמלים הקיימים.

ראובן צוק: אבל, וזה "אבל" גדול מאד.

ראובן צוק: אנחנו אי, כפי שאמרתי, ואנחנו לא יכולים לעמוד אפילו בפרק זמן קצר בשביתות ושיבושי עבודה בנמלים.

ראובן צוק: אין לנו את כוח הנשימה, וכולם זוכרים את השביתות האחרונות שהיו בנושא הזה.

ראובן צוק: לכן, כל מהלך כזה של הפרטה צריך להיעשות בשיתוף פעולה והסכמה עם העובדים או לא להיעשות בכלל.

ראובן צוק: אני רוצה להזכיר בנגיעה שב –2010 מותר להפריט את חברות הנמל הקיימות.

ראובן צוק: למיטב ידיעתי עד עכשיו עוד לא קרה כלום בצד המעשי להתחיל בתהליך הזה, אז תרשו לי להיות סקפטי אם זה ייצא ב- 2010.

ראובן צוק: אגב, שילמנו על זה, כבר.

ראובן צוק: המספנות, מספנות ישראל, במידה מסוימת הם נמל פרטי קטן, מוגבל, לצערי, בכמויות, אבל שהשירות שניתן בו היום הוא שירות טוב בתפוקות, בדיווחים וגם ביחס ללקוחות, ולמיטב ידיעתי – גם בעלויות.

ראובן צוק: הבעיה היא שהכמויות הן מוגבלות, והוא לא מהווה תחרות אמיתית עדיין שאפשר לפתח מול הנמלים הקיימים, אבל יש בו הרבה דברים שהם מודל טוב וחיוב.

ראובן צוק: אני מבקש גם להתייחס לנמל אילת.

ראובן צוק: ישנה החלטת ממשלה שנמל זה הוא נכס אסטרטגי למדינת ישראל.

ראובן צוק: ההחלטה היא, נדמה לי, מ – 1990 או 1991.

ראובן צוק: בפועל, מאז אותה החלטה, לא השקיעו כמעט כלום בנמל והתוצאה הלא מחמיאה לכולנו שהנמל הזה למעשה התנוון, התכווץ, וגם הפעילות העתידית שלו היא בסימן שאלה.

ראובן צוק: הוא משרת היום שני מגזרי פעילות עיקריים במשק, שהם מאד משמעותיים לאלה שמשתמשים בהם, אבל הוא משמש שני מגזרים בלבד: צוברים ורכבים.

ראובן צוק: כל היתר כמעט ולא קורה שם.

ראובן צוק: מעט נוסעים.

ראובן צוק: אם באמת רוצים שנמל אילת יהיה פעם נכס אסטרטגי וחלופה אפשרית לצפון, לפחות בתקופות חירום, צריך לא רק להפריט אותו, ומהר, אלא לראות שיהיה סביבו פיתוח תשתיתי רחב של כבישים, של מסילת רכבת ודרכי גישה.

ראובן צוק: אחרת הנמל הזה ימשיך ויתנוון, וחבל.

ראובן צוק: אני בטוח שיש מספיק גופים במשק שיודעים ויכולים להיכנס לנושא ההפטרה של הנמל, אולי אפילו יותר מהר מאשר בנמלי הצפון.

ראובן צוק: אנחנו גם חושבים שאם רוצים לראות בנמלים שיפור ממשי לטובת הלקוחות, היגיע הזמן שבמועצות המנהלים של הנמלים ושל חנ"י ישבו אנשי מקצוע מתחום הספנות והלוגיסטיקה, אנשים שיש להם את הניסיון ואת הידע, וגם כאלה שאין להם ניגוד אינטרסים, ויש כאלה, לא מעט.

ראובן צוק: אגב, גם נושא ניגוד האינטרסים – יש ניסיון לא רע ברשות הנמלים שהנציגים האינטרסנטים ישבו במועצה בהגדרה.

ראובן צוק: הם בטח לא עשו רע למועצה.

ראובן צוק: הם לדעתי אפילו טוב.

ראובן צוק: ברשותכם, אני רוצה לגעת בקצרה בנושא התעריפים.

ראובן צוק: יש הסכמה כללית שהתעריפים הקיימים לא מאפשרים פיתוח נכון, הפרטה של הנמלים העתידיים, ואם רוצים בזה צריך לעשות שינוי ורפורמה בתעריפים.

ראובן צוק: לצערי, ההצעה שהונחה לפנינו על ידי נציגי המדינה – ומה שאני אומר זה על דעת משתמשי הנמלים כולם – גרועה, ולא תתרום להערכתנו דבר למטרות המוצעות של הרפורמה המוצעת.

ראובן צוק: יש בה הרבה בעיות.

ראובן צוק: לשכת הספנות כמו שאר המשתמשים בשירותי הנמלים תתנגד להצעה כמו שהיא והיא תנסה לעבד הצעה יותר הגיונית שקולה ומתאימה יותר לשינוי שאנחנו רוצים, שינוי מבנה התעריפים שיתאים לצרכים של המשתמשים, של הלקוחות, של הספנות.

ראובן צוק: אנחנו, בלשכת הספנות מנסים, באמצעים שהם לצערי מוגבלים, לדאוג להתניע את נושא הספנות גם בקרב הנוער.

ראובן צוק: אנחנו תרמנו ונתרום בעתיד לעמותות שיט שונות בארץ, ובעיקר לשיט של נוער מוגבל.

ראובן צוק: אנחנו במהלך מאד מתקדם עם משרד החינוך לשלב בתכנית הלימודים בשנה הבאה לתלמידי התיכון את הכרת נושא הספנות והרצאות באמצעות מערכת טלוויזיה שייתנו על ידי מיטב האנשים שיש לנו במערכת.

ראובן צוק: אנחנו מקיימים במסגרת הספנות באופן קבוע קורסים מקצועיים לעובדי הענף, ומרצים בו אנשים שלנו, אנשי ספנות ולוגיסטיקה, כולם מהשורה הראשונה.

ראובן צוק: אני חושב שענף שחולש על 99% מהסחר הישראלי -רצוי שיהיה מושתת על השכלה, ידע וניסיון.

ראובן צוק: לנו בלשכה יש לפחות את הידע והניסיון, ואנחנו מנסים באמצעים המוגבלים שלנו להנחיל את הידע והניסיון האלה לאחרים.

ראובן צוק: סוכני האורניות בכלל בארץ נדרשים היום להרבה מקצוענו ביחסי סחר בינלאומיים וקשרים בעולם.

ראובן צוק: העלות הכספית גדולה מאד.

ראובן צוק: סוכן לא מרוויח הרבה, אבל הוא מגלגל הרבה כספים ויש לו את האחריות לגבי איכות סביבה, מטענים מסוכנים, ביטחון ועוד.

ראובן צוק: מרבית מנתוני הסחר הבינלאומי היום בישראל מבוססים על מערכת מידע אלקטרוני שמקורה בספנות ובמערכות המידע של הספנות.

ראובן צוק: למרות כל זאת, הענף שלנו הוא אחד הענפים הפרוצים.

ראובן צוק: אנחנו גורסים שלהיות סוכן אוניה מחייב, בין היתר, רישוי ממשלתי ראוי ואני חושב שגורם כלכלי שיש לו כל כך הרבה השפעה על סחר החוץ ואמינות הסחר הזה כלפי גורמי חוץ בעולם – רצוי שהמקצוע הזה יהיה מורשה, וזה אחד הנושאים שנביא לכאן, לוועדה.

ראובן צוק: הציפיות שלנו היום מהדיון ומהוועדה – וכמובן מחברי השדולה, שהם יסייעו לנו ככל שניתן במימוש הבקשות האלה, שכולן סביב קידום האינטרסים של הסחר הבינלאומי של ישראל לטובת המשק והכלכלה בכלל.

ראובן צוק: נושא פיתוח הנמלים, הפרטתם, תעריפים, החינוך והרישוי של סוכני האוניות צריכים להיות על סדר יומה של ועדת הכלכלה כמו גם על סדר יומן של ועדות אחרות בכנסת, אולי ביחד ואולי לחוד, ואנחנו, כמובן, כחברי הלשכה, נתרום את כל מה שיש לנו בידע, בניסיון וברצון לקדם את הנושאים.

ראובן צוק: אנחנו יודעים שזה הליך ממושך, הוא לא יתחיל ויסתיים היום אבל אנחנו רוצים להתקדם בו.

אריה רונה: תודה על רשות הדיבור.

אריה רונה: אמנם ניתנה לי התראה קצרה אך כיוון שאינני זקוק לשיעורי בית בנושא אשמח בקצרה לומר מספר מילים.

אריה רונה: אני כמובן מצטרף לברכות של לשכת הספנות.

אריה רונה: אני שמח שקמה שדולה בכנסת.

אריה רונה: כשנכנסתי לתפקידי אף אחד מחברי הבית לא ידע על מה אנחנו מדברים, וכיתתנו את רגלינו בין החברים כדי לשכנע שהרפורמה שאנחנו הולכים לעשות – עשינו שתי רפורמות יחד עם איגוד קציני הים וחברות הספנות – היא לא איזשהו תרגיל שהממשלה רוצה לשרש את הקצינים הישראלים, אלא בדיוק ההפך.

אריה רונה: אני חושב ששיתפנו פעולה בצורה מניחה את הדעת יחד עם האיגוד ועם חברות הספנות והא ראיה היא שבשפל, כאשר הגענו למסקנה שאנחנו צריכים לפעול, היו לנו 20 אוניות לא בדגל אלא בבעלות ישראלית או שליטה ישראלית – יש הבדל מהותי.

אריה רונה: היום הגענו למספר של 54 אוניות.

אריה רונה: לא כולן מצוותות בקציני ים ישראלים אבל החלק הארי – 50% מזה, הן אוניות שמצוותות בקצונה ישראלית.

אריה רונה: היינו רוצים שמספר הקצינים יילך ויגדל.

אריה רונה: יושב לידי ירון צחר, שאם תרצו תוכלו לשאול אותו שאלות לגבי המכון ומה שעשינו בו בשנים האחרונות.

אריה רונה: המכון מכשיר.

אריה רונה: ישנה ירידה בכל העולם בהיענות ללכת לים כי שיטת ארגון הספנות השתנתה.

אריה רונה: פעם היה יותר נוח לאנשים שעסקו בזה והיום זה הפך להיות למשהו שיותר דומה לתעופה: שהיות קצרות בנמל, עומס גדול על הקצונה המפעילה את האוניות.

אריה רונה: אנחנו ניצבים בפני חוסר בימאים לא רק במדינת ישראל.

משה כחלון: מה אנחנו עושים לצורך העניין?

אריה רונה: אנחנו עושים.

אריה רונה: לדוגמה – פתחנו לפני חודש קורס של 20 קצינים אקדמאיים, בשיתוף עם אוניברסיטת תל אביב, כשאנחנו משלמים את שכר הלימוד שלהם, מתוך תקווה שאם ניתן גם לימודים אקדמאיים וגם נכשיר אותם, אמנם נאריך קצת את ההכשרה, אבל רובם ככולם יגיעו לקו הגמר ויהיו לנו קצינים צעירים כשאלה יגיעו לקו הגמר.

אריה רונה: אפשר לדבר הרבה על הכשרה ימית, אבל במספר הדקות שנתתם לי אני רוצה לכסות עוד כמה נקודות.

אריה רונה: המחסור העיקרי הוא בקציני מכונה, לא בקציני סיפון.

אריה רונה: קציני סיפון אנחנו מצליחים לגייס במספר מתאים.

אריה רונה: מאחר שקציני המכונה הם עקב האכילס עשינו מספר בדיקות, כמו עם "אורט בראודה" ועם אחרים.

אריה רונה: אני לא יכול שההצלחה היא גדולה.

אריה רונה: אנשים עוד מוכנים לבוא ולשרת בים כקציני סיפון, כי כנראה זה עכשיו מקצוע יותר אלגנטי, אבל עם קציני מכונה יש לנו בעיה.

אריה רונה: לעניות דעתי, הבעיה נובעת ממדיניות משרד החינוך – שביטל את החינוך הטכנולוגי לפני מספר שנים.

אריה רונה: לכן, העתודות שהיו לנו בבתי הספר כמו "בשמת", "אורט", שהפך בכלל לבית ספר אחר, בית הספר לקציני ים בעכו, בית הספר "מבואות ים" ואחרים – לא מכשירים יותר את אותם התלמידים שמהם היינו יכולים אחרי שירות צבאי לגייס.

אריה רונה: לכן אנחנו מכתתים את רגלינו בכל המדינה ומנסים לגייס.

אריה רונה: התוצאה היא שקשה יותר לגייס אנשי מקצוע במכונה, ואנשי הסיפון – אנחנו מצליחים יותר.

אריה רונה: אני חושב שההשקעה במכון שעשינו בשנתיים האחרונות כן נושאת פרי.

אריה רונה: לא היתה שנה שלא הכשרנו גם קצינים צעירים -

משה כחלון: כמה זמן תקופת ההכשרה?

אריה רונה: שנה במכון – לצעירים, ובערך 7-8 חודשים לדרגות הביניים, שבהם – להיות מוכשרים בין דרגה לדרגה.

קריאה: 3 שנים לפחות.

אריה רונה: בכל אופן – במכון הם יושבים שנה וחודש, ואז הם עולים לים.

משה כחלון: 3 שנים מיום שהוא מתחיל עד היום שהוא מסיים.

משה כחלון: לכן האנשים האלה צריכים - -

אריה רונה: כמעט שנתיים.

משה כחלון: מה קורה עם דמי קיום?

אריה רונה: שכר לימוד אנחנו לא גובים.

אריה רונה: גם לאקדמאים אנחנו משלמים את שכר הלימוד.

אריה רונה: בעניין דמי הקיום – השתנתה השיטה במשרד התמ"ת והעבודה, ולצערי הרב, הדברים שניתנו פעם להכשרה מקצועית, לא ניתנים היום במדינה, אלא ניתנים לפי זכאות של ביטוח לאומי.

אריה רונה: אני לא מומחה בדבר אני יכול רק לומר.

אריה רונה: משפט אחרון – בנושא הנמלים.

אריה רונה: יהיו מדדי שירות חדשים באוקטובר.

אריה רונה: דו"ח תפעולי חדש עומד להתפרסם היום או בסוף השבוע.

אריה רונה: אם אתה עושה ממוצע של המטענים שבאים למדינת ישראל יוצא שכל אחד, כל ישראלי צורך 10 טון מטען בשנה.

אריה רונה: תארו לעצמכם את גודל הבעיה.

צבי צילקר: אני רוצה לברך את היושב ראש ואת כל חברי השדולה, אדוני, יושב ראש לשכת הספנות וכל חברי הלשכה, את עובדי הנמלים.

צבי צילקר: היה לי הכבוד להיות כדירקטור ברשות הנמלים והרכבות במשך 20 שנה.

צבי צילקר: אלוהים עדי שכל השנים לחמתי עבור פיתוח נמלי ישראל.

צבי צילקר: אני רואה את הים כמקור חיים, לא רק ככביש בינלאומי גדול –אלא גם כמקור לאנרגיה, מקור לתזונה.

צבי צילקר: חשוב שנפתח לא רק את הלימודים שקשורים למטוס, למכונית ולאניה, אלא גם מה שמסביב לזה.

צבי צילקר: כמובן שלא כל דבר נושק לדבר, והדברים הם שונים.

צבי צילקר: אני חוזר ואומר שוב לגבי פיתוח הנמלים – אם מדברים על ספנות, זה פיתוח הנמלים.

צבי צילקר: אי אפשר לדבר על ספנות באופן כללי גם אם צדקת בכל מילה שאמרת, אם נייעל את כל מה שיש ונסתכל 10 שנים קדימה יש מעט מאד --, ואני לא אומר את זה לגנאי, שביום הנחת אבן הפינה הם לא יודעים מתי הם יראו את הסיום של העבודה, ולכן אנשים חוששים ללכת לטווחים ארוכים, ופיתוח נמלים זו עבודה ל – 10-15 ואפילו 25 שנה.

צבי צילקר: אי אפשר לעבוד בפחות זמן.

צבי צילקר: אני מודה לאותם חברים שלחמו לקידום התכנון בשלושת הנמלים.

צבי צילקר: כמובן שפיתוח נמלים זה כלכלה, תיירות, תעסוקה, זה ביטחון לקשר בינלאומי.

צבי צילקר: באתי לברך ולבקש – לקדם את התכנון בכל דרך אפשרית וגם את הפיתוח.

צבי צילקר: אין פה תחרות בין שני נמלים, מפני שיכול להיות שתוכניות באשדוד תסתיימנה במהירות ולא נחכה עד אשר תאושרנה התוכניות בחיפה.

צבי צילקר: אם הייתי יודע שזה עוד 3 חודשים – יחליטו הכלכלנים מה מפתחים קודם.

צבי צילקר: אבל זה גם יכול להיות 13 שנה.

צבי צילקר: אנחנו עדים לתוכניות שיתקעו עוד הרבה מאד שנים.

צבי צילקר: לכן זה מירוץ שצריך לעזור בו לכולם.

צבי צילקר: זו אולימפיאדה של החיים.

צבי צילקר: זה לא- ראשון זוכה ושני בוכה, אלא את שניהם צריך לקדם ככל האפשר.

צבי צילקר: דבר נוסף – נושא הביטחון הראה לנו שאם אתמול זו היתה חיפה, ואז אשדוד הופך להיות נמל מרכזי, מחר זה יכול להיות ההפך, עד שצה"ל פותר את הבעיות.

צבי צילקר: קידום פיתוח הנמלים נותן תקווה שכאשר יבוא השלום אולי נמל עזה לא יצטרך להיות נמל עם הדגל הגדול הפלסטינאי עליו.

צבי צילקר: יכול להיות שיהיו קשרים עם ירדן ואולי עוד מדינות.

צבי צילקר: צריך גם להסתכל קדימה עד כמה שניתן.

צבי צילקר: ישנן בעיות קטנות, למשל – באשדוד, נמל הדיג, שמקשה על הפעילות בנמל.

צבי צילקר: הפתרון הוא כמה עשרות מיליוני שקלים.

צבי צילקר: גם זה תהליך ארוך מאד.

צבי צילקר: אני מבקש לצרף לתכנית ההכשרה גם את אשדוד.

צבי צילקר: ישלנו את "עורק ימי".

צבי צילקר: גם בתי הספר יצטרכו, אולי, אם נתחיל בכיתות י"א-י"ב.

צבי צילקר: אולי גם מהם ייצאו קציני העתיד.

צבי צילקר: יש לנו גם את האקדמיה, אנחנו מנפיקים תעודות מהנדס, מעין "מיני טכניון" באשדוד.

צבי צילקר: היו לנו 173 מהנדסים בשנה האחרונה.

צבי צילקר: אין שום סיבה שבעוד שלוש שנים לא יהיו קציני ים גם מאשדוד.

צבי צילקר: שבעה ימים בשבוע זה דבר שהוא ברור לי, אבל שיהיה ברור לכולם - 43 שנים, מ -1965 כשהנמל נחנך – לא עבדו יום אחד בשבת, אלא רק בזמן חירום, זמן מלחמה וכדומה.

צבי צילקר: זו בעיה שנצטרך להתמודד אתה.

צבי צילקר: אם זה עם עובדים – כמו עובדים דרוזים בחיפה – אינני יודע.

צבי צילקר: קטונתי מלפסוק הלכה פה.

צבי צילקר: זה שכל נמל בעולם עובד שבעה ימים – תזכרו, שיש נמל אחד בעולם שאינו עובד ביום שבת, וזה נמל אשדוד.

צבי צילקר: הוא היחיד בעולם שלא עובד בשבת.

צבי צילקר: אני מסיים בדברים דומים למה שאמר יושב ראש לשכת הספנות: חברה', לא להיכנס למלחמות כדי לא להסתבך.

שמואל הלפרט: אני רק רוצה לומר שבנמל סלוניקי לא עבדו בשבת כי רוב העובדים היו יהודים.

משה כחלון: ותיקי הענף פה מאשרים את דבריך.

משה כחלון: סמנכ"ל "צים", בבקשה.

שאול רמון: הענף שלנו הוא ענף של commodities.

שאול רמון: הוא למעשה חמצן של המדינה הזו, שהיא בעיקר מדינה של יבוא ויצוא.

שאול רמון: אנחנו עכשיו בתקופה יחסית רגועה.

שאול רמון: אני מקטרג כאשר העסק לא עובד כראוי, אבל העסק, גם בנמל חיפה וגם באשדוד – פועל לשביעות רצון המשתמשים, ברוב הפרמטרים, לעומת תקופות אחרות שהן תקופות של לחץ עונתי, כמו עונת הפירות והירקות, תקופה של 3-4 חודשים שהיתה גם בשלהי תקופת החקלאות - עובדת כראוי ואין אפילו תקלה אחת, ואנחנו מברכים על כך.

שאול רמון: אם אנחנו מסתכלים על העניין כעל עסק של commodities, אנחנו במקום אסטרטגי מבחינת המעבר מזרח-מערב.

שאול רמון: היום, מה שקורה, היום – הוא עובד - -, וזה אומר שאוניות גדולות הן התשובה לחלק גדול מהבעיות שלנו.

שאול רמון: אם לא נפתח את התשתיות לא נוכל להשתתף בעניין הזה.

שאול רמון: כשלא נוכל להשתתף בעניין של התייעלות במערכות ההובלה העולמיות, זה יעלה לנו יותר כסף.

שאול רמון: חלק גדול מהתעשייה שלנו שהיום נמצאת בים מישראל, וזו שבאה לישראל, היא תעשייה של low tech, לא של high tech, והיא משפיעה על רווחת כל תושבי מדינת ישראל וגם לפני כן, כשהיו כל המהומות של עובדי הנמלים, - - הגדול ביותר היה שהם לא יכולים להסתכל בעיניים של אלה שיושבים רק בשדרות, - -לראות את הפערים הענקיים בין מה שהם - -.

שאול רמון: אנחנו אחראים פה במובן הרחב יותר, ולא רק במובן הכלכלי, על מה שקורה במדינת ישראל.

שאול רמון: אם לא - - 14,000 - -, להיכנס לנמל חיפה או נמל אשדוד, אין לנו סיכוי, לעניות דעתי להתחרות כראוי בנמלים אחרים בעולם, הן בצד שקשור למדינת ישראל, והן בצד של התחרות של הספנות, ואני מייצג פה את הספנות הישראלית – מול חברות אחרות באגן הים התיכון.

שאול רמון: בפיראוס, למשל – היתה ועדיין יש שביתה של 8 חודשים.

שאול רמון: בסוף זה יקרה שם.

שאול רמון: אם לא נהיה מספיק טובים, הם ינצחו אותנו.

שאול רמון: ואני חושב שמעבר להסתכלות אם אנחנו מרוויחים כסף עכשיו פחות או יותר, אנחנו צריכים להסתכל לטווח בינוני, לא לטווח ארוך.

שאול רמון: לכן אני מברך על השדולה.

שאול רמון: אם תשאל הרבה מאד אנשים ברחוב מה הידע שלהם בכלל על הנושא – הם לא יודעים מה זה.

שאול רמון: תשאל אדם ממוצע ברחוב מה זו חברת ספנות – חלק לא יודעים מה זה.

שאול רמון: צריך לעשות איזשהו מהלך שישרת את כלל האנשים במדינת ישראל.

שאול רמון: אני טוען שככל שאנחנו יותר יעילים בספנות, וזה לא משנה אם זה במכולות, בצובר או בכל תחום- זה מעלה את התוצר הלאומי כי הכל הולך יותר יעיל, יותר מהיר ויותר זול, ואז התוצאה היא יותר טובה למדינה.

משה כחלון: אתה אומר שככל שיהיו תשתיות, ככל שתהיה קיבולת גדולה – תהיה פה עבודה.

יוני איזאקוב: אני גם מצטרף לברכות.

יוני איזאקוב: בדרך כלל כשמדברים על נמלים מתייחסים למכולות.

יוני איזאקוב: אני רוצה להדגיש שיש מטענים רבים אחרים שעוברים בנמלים.

יוני איזאקוב: אם, כמו שראובן צוק אמר, עברו בנמלי ישראל כ- 40 מיליון טון ב- 2007, בערך 50% מזה – מכולות, 50% מטען כללי וצוברים – גם לא לוקחים בחשבון את הדלקים ואת הפחם, אנחנו מגיעים למספרים של בערך 40 מיליון טון של צוברים, מטען כללי בכלל במדינת ישראל.

יוני איזאקוב: אני לא חושב שהם מקבלים את המשקל הראוי בתוכניות של הנמלים.

יוני איזאקוב: כמעט בכל תכניות הפיתוח וההשקעות לא לוקחים בחשבון את אותם מטענים.

יוני איזאקוב: אם אנחנו רוצים לקבל שירות ראוי ולתת שירות ראוי – חייבים לשים את הדגש על פיתוח של תשתיות והשקעות בתחומים האלה.

יוני איזאקוב: אני חייב לסייג בעניין הגרעינים שיש תוכניות – בחיפה ובעיקר באשדוד, לפתח תשתיות של פריקת גרעינים, וזה אחרי 30-40 שנה שלא נגעו בתחום הזה.

משה כחלון: יש כוונות של מי?

יוני איזאקוב: לנמלים.

משה כחלון: למה זה רק מכולות?

אריה רונה: כי יש לנו בסיס להשוואה למדינות אחרות כי יש לנו כלי פריקה פחות או יותר דומים.

אריה רונה: בנושא פחם לא צריך כי יש שני נמלים מתחרים.

אריה רונה: בנושא חיטה ודברים אחרים, האמצעים הקיימים היום הם ידועים, ואנחנו לא יכולים היום הרבה לשנות עד שלא יהיו תוכניות פיתוח.

משה כחלון: זאת אומרת שגם אם מסתבר שהשירות לא טוב – אין הרבה מה לעשות.

אריה רונה: השירות הוא עכשיו הכי טוב שאנחנו יכולים לתת, עם כל מיני בעיות לאיכות סביבה, ואחרות.

אריה רונה: עד שלא יהיה פיתוח – לא כדאי לפרסם מדדים שיעשו מצב רוח לא טוב וגם לא נוכל לעשות עם זה שום דבר.

משה כחלון: עד התקופות האחרונות - אף פעם לא פרסמו פה יעדים ומדדים - -

רוני איזאקוב: אם ישתפו את המשתתפים – נוכל לעזור לכם להגדיר מדדים כאלה.

רוני איזאקוב: מילה לגבי איכות הסביבה אני מוכרח להגיד מילה טובה על חנ"י ועל שני הנמלים – חיפה ואשדוד, שבשנה האחרונה פיתחו מערך של טיפול בזיהום ים.

רוני איזאקוב: עד היום הנושא הזה לא טופל כראוי, והיום, בשני הנמלים - גם חיפה וגם אשדוד, יש תוכנית וגיבוי לנושא של אירועי זיהום ים גם בסדר גודל.

רוני איזאקוב: דבר אחרון – לגבי רישוי סוכנים.

רוני איזאקוב: אני גם רוצה לחזור על מה שנאמר – היגיע הזמן שסוכני אוניות יקבלו את המעמד החוקי הראוי.

רוני איזאקוב: אנחנו, כסוכני אוניות וחברות הספנות אחראים גם ביטחונית על כניסה של כל הסחורות והאוניות למדינת ישראל.

רוני איזאקוב: רק זה בלבד מחייב את ההסדרה של הנושא.

יורם הופמן: כיוון שקודמיי כיסו את רוב הדברים – שני נושאים שאני רוצה לגעת בהם: תיירות וחקלאות.

יורם הופמן: בחקלאות הישראלית אנחנו מדברים על ייצוא של 850 אלף טון, בערך, תלוי בשנה.

יורם הופמן: אנחנו מדברים על הכנסה למדינה של כ – 400-450 מיליון דולר.

יורם הופמן: החקלאים עובדים על שוליים מאד צרים של רווח.

יורם הופמן: היה וההצעה לרפורמה בתעריפים אכן תתפוס, זה אומר שזה יהיה הרס כמעט מוחלט של החקלאות הישראלית, של היצוא שלה.

יורם הופמן: חשוב שמישהו ייתן את הדעת לעניין כי זה נושא שהוא בנפשנו.

יורם הופמן: הנושא השני הוא הנושא של ההפלגות, ה- cruise.

יורם הופמן: אחרי האינתיפאדה בספטמבר 2000 הצלחנו בספנות לעשות קמפיין רציני ולהחזיר הנה את הקרוזים ב- 2007.

יורם הופמן: בעצם, כל המפעילים הגדולים חזרו ב-2007 וב – 2008 ו- 2009 צפויות לנו פקידות יותר גדולות.

יורם הופמן: הקרוזים באים לכאן לביקור של 12 שעות והם עובדים על זמן מוגבל.

יורם הופמן: הם מוציאים אוטובוסים של טיולים לאתרי תיירות.

יורם הופמן: אנחנו מוציאים אנשים שלנו, כולל בקרי גבולות, לנמל לפני ההגעה כדי שיעשו את ביקורת הדרכונים.

יורם הופמן: אנחנו חוזרים כל פעם לאותו סיפור – יש ביורוקרטיה מאד מסובכת בכל מה שקשור להוצאת בקרים לנמל אחד לפני הגעה לארץ כדי לעשות את כל ביקורת הדרכונים.

יורם הופמן: זה גורם לשיבושים.

יורם הופמן: דבר נוסף זה העניין שהזכיר ראש עירית אשדוד – וזה עניין יום השבת.

יורם הופמן: אשדוד לא מוכנה לקבל אוניות נוסעים ביום שבת.

יורם הופמן: כיוון שאני לא עוסק בפוליטיקה אני אומר את הדברים בצורה הכי גלויה ופשוטה: זה דבר מאד בעייתי שאומר שאוניות לא באות ליומיים לארץ אלא רק ליום אחד.

יורם הופמן: כדי לסבר את האוזן – עשו חישובים.

יורם הופמן: תייר שבא על אוניה מוציא 250 דולר ליום כשהוא נמצא פה בארץ.

יורם הופמן: אלה אוניות של 1,200 נוסעים, פלוס 700 אנשי צוות.

יורם הופמן: תעשו את החשבון לבד.

אבי לוי: אני אתייחס לנישה קצרה ומוגדרת.

אבי לוי: שמעתי בקשב רב את מה שפה נאמר.

אבי לוי: בעצם, הצורך הוא לאייש בין היתר את התפקידים שאנשי הספנות מייעדים לעצמם ורואים בזה חשיבות גדולה.

אבי לוי: יש צורך בקצינים ישראלים לשני דברים עיקריים : משרות חופיות שדורשות קציני ים ישראלים, או רבי חובלים ישראלים, ובזה יה צורך רציני.

אבי לוי: יש צורך בקצינים ישראלים לאייש אוניות ישראליות.

אבי לוי: לצערי אנחנו עומדים בנקודה שעוד שלוש שנים לא יהיו קצינים ישראלים.

אבי לוי: אני רוצה לתקן את מה שאמר אריה רונה.

אבי לוי: תהליך ההכשרה של קצינים ישראלים הוא פשוט לא מעשי.

אבי לוי: דמיינו לעצמכם שחייל משוחרר נכנס למסלול של 3 שנות למידה אינטנסיבית, הפלגות בים, בהשתכרות של אולי 1000 שקל.

אבי לוי: הוא צריך להוציא ים של כסף מכיסו.

אבי לוי: אין מי שיכין את התלמידים האלה.

אבי לוי: בעבר היו בתי ספר.

אבי לוי: היום – מי שאחראי להכשרה זה חברות הספנות.

אבי לוי: חברות הספנות לא מסתכלות על המערך החופי.

אבי לוי: הם מסתכלות על מה שמתאים להם.

אבי לוי: להגיד לכם?

אבי לוי: אני לא בטוח שמתאימים להם ישראלים, כי ברגע שאין לו ישראלים – הוא רץ לאריה רונה ומבקש פטור.

אבי לוי: ויש לו היום לפחות 8 אוניות שאין בהם ישראלים.

אבי לוי: אריה רונה ואני נאלצים לתת אישור לשים זרים.

אבי לוי: מה עושים בעלי חברות אוניות ישראליות?

אבי לוי: מכתתים רגליים בהודו ומכשירים את ההודים אצלנו.

אבי לוי: כלומר, אם אנחנו לא ניתן מענה חד משמעי למסלול ההכשרה, אין קצינים במדינת ישראל.

אבי לוי: צריכה להיות פה החלטה - -

משה כחלון: אז איפה הבעיה?

אבי לוי: הבעיה היא שאם הוא צריך להצטרף למסלול הכשרה עיוני במכון להכשרה בעכו - הוא צריך פנימיה, כי זה בעכו.

אבי לוי: והוא גם לא יכול לעבוד כי הלימודים הם מאד אינטנסיביים.

אבי לוי: משך הלימודים זה 7-8 שעות ביום, חמישה ימים בשבוע, ולפעמים זה גם בימי שישי.

קריאה: אז מה עושים?

אבי לוי: בשביל זה אתה פה, מהתמ"ת, בשביל זה צריך לקבל החלטות אחרות.

אבי לוי: אולי לקדם חקיקה.

אבי לוי: אפשר לראות במסלול ההכשרה מסלול של הסבה מקצועית.

אבי לוי: הוא יקבל דמי אבטלה והוא ירוץ בחפץ לב.

אבי לוי: מי נקלט במכון?

אבי לוי: זה חיילים משוחררים, עולים חדשים.

אבי לוי: אז אתם צריכים למצוא את הפתרון.

אבי לוי: המדינה נותנת סובסידיות אבל היא לא מפקחת על ההכשרה.

אבי לוי: היא תמצא את עצמה בעוד שלוש שנים במצב שהיא בזבזה מאות מיליונים בסובסידיות.

אבי לוי: תסתכל אחורה – ואין ישראלים.

אבי לוי: אז מה עשית?

משה כחלון: תודה.

משה כחלון: אנחנו עוברים לנושא אחר, של שינוע.

משה כחלון: יוסי כרמלי מנהל חטיבת מטענים ונוסעים ברכבת ישראל.

יוסי כרמלי: הרכבת היא למעשה זרוע שנותנת שירותים משלימים לענף הספנות.

יוסי כרמלי: דיברו פה הרבה על עניין פיתוח התשתיות.

יוסי כרמלי: צריך להבין שפיתוח התשתיות בנמלים מחייב קישור מסילתי לנמלים.

יוסי כרמלי: זה פקטור מאד משמעותי בשחרור המטענים.

יוסי כרמלי: תוכניות הפיתוח של הרכבת ייתנו מענה בקו החוף, בקו הדרומי, שבסופו של דבר ישרת את הייצוא.

יוסי כרמלי: אנחנו, בתוכניות שלנו, בגדול – מקווים להכפיל את כמות המטענים.

יוסי כרמלי: אנחנו משנעים 8 מיליון טון בשנה.

יוסי כרמלי: עם פיתוח רשת המסילות, פיתוח התשתיות לנמלים ולמספנות ישראל, והקו המזרחי, בלי לדבר על הקו לבית שאן ולאילת, הרכבת בפרק זמן של 5-7 שנים תוכל להכפיל את כמות המטענים.

יוסי כרמלי: לרכבת יש שני יתרונות בולטים – והם נפחים ומרחקים.

יוסי כרמלי: המדינה צריכה לנצל את היתרונות הגלומים בשירות הרכבתי הן בשחרור המטענים, הן בהובלתם עד ליעדים שלהם.

יוסי כרמלי: בסופו של דבר להיות עוד זרוע נוספת לחברות הספנות בפן השירותי, להביא את המטענים לבית הלקוח, ומבית הלקוח עד לבית הלקוח בייצוא.

יוסי כרמלי: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה הדוק עם חברות הספנות, עם לשכת הספנות, עם הנשיא ועם סגנו, שהוא לקוח גדול שלנו.

משה כחלון: אנחנו צריכים הרבה רכבת, אבל יש רכבת?

יוסי כרמלי: יש רכבת, יש רכבת טובה והיא נוסעת.

יוסי כרמלי: צריך לעודד את הפעילות הזו.

יוסי כרמלי: האמת שאנחנו שוקדים על התוכניות במשותף עם חנ"י, שהיא הממונה על פיתוח הנמלים אבל גם על התשתיות בנמלים, וזה יישא פרי, רק השאלה היא איך יוצרים את הקטלי

יוסי כרמלי: זטור שזה יפעל יותר מהר.

30797: קודם כל – אני מצטרף לברכות.

30797: אני מתחבר לגמרי לאותה אמירה שנמל אילת מהווה נכס אסטרטגי למדינת ישראל, כמו העיר אילת, אני חושב שדו"ח חיות לחלוטין מחזק את התפיסה שקשורה לחשיבותו האסטרטגית של נמל אילת.

30797: לכן אני מודה לך, אדוני היושב ראש, על הליווי והתמיכה לאורך כל הדרך.

30797: אני שומע על הצפיפות בנמלים חיפה ואשדוד.

30797: אז מה יותר פשוט לבוא ולהגיד – תדללו את הצפיפות על ידי זה ש - -

קריאה: - - -

30797: הגעתי למסקנה שאם רוצים שתהיה רכבת באילת כדאי להתחיל לבנות אותה מהדרום צפונה.

30797: שישנו את החשיבה וזה יהיה מצוין.

30797: אני לא אחדש דבר אם אומר שהקשרים הכלכליים עם המזרח מלמדים יותר מכל על חשיבותו ונחיצותו של נמל אילת.

30797: ביקרתי לאחרונה בעקבה וראיתי את הפיתוח המואץ כדי להרחיב שם את הנמל.

30797: יש מה להתקנא בדברים.

30797: אנחנו רואים במו עינינו איך זה מתפתח, בעיניים דומעות אנו רואים מה קורה בצד המזרחי וכדאי שנדרבן ונעודד את העניין הזה.

30797: אני חושב שאם באמת יחברו יחדיו גם משרד התחבורה – לגבי כביש 90 ולגבי רכבת, ולשמחתנו יש אישור ליציאה לתכנון סטטוטורי לתוואי הרכבת, וגם לעודד את נושא ההפלגות לאילת - אנחנו מוכנים שכל תייר יוציא גם 200 דולר ליום.

30797: כל הדברים הללו ביחד מלמדים יותר מכל עד כמה חשוב לעודד את זה.

30797: אני אשאיר כאן את תוכנית העיר אילת שנקראת "השער הדרומי של מדינת ישראל" תוכנית שמשלבת נמל, שדה תעופה, רכבת – אני חושב שזו התשובה למגה תוכנית לאומית הנכונה ביותר בימים אלה.

שלמה בריימן: אנחנו צריכים לדעת שאנחנו דנים פה בחוף של מדינת ישראל שאורכו 200 ק"מ, מתוכם היום כבר תפוסים 160 ק"מ.

שלמה בריימן: כלומר, נותר לנו עוד 40 ק"מ לדורות הבאים, ולכן מאד חשוב – כיוון שמדינת ישראל תמשיך להיות מדינת אי, מבחינת הסחר, אנחנו צריכים לוודא שאנחנו יודעים טוב טוב לחלק את אותם 40 ק"מ שקרוב לחצי מהם הם שמורות טבע.

משה כחלון: איפה ה – 40 האלה?

משה כחלון: אני לא מוצא מקום.

שלמה בריימן: צריך לזכור שלאורך החוף יש לא רק נמלים.

שלמה בריימן: יש מתקנים ביטחוניים, יש תחנות כוח, יש צינורות גז, יש מתקני התפלה, ולכן צריכים לוודא שיש ניצול טוב של התשתיות הקיימות וניצול טוב של התשתיות החדשות.

שלמה בריימן: כדי ליישר קו מבחינת המידע - אנחנו, חברת נמלי ישראל, גם אחרי החלטת ממשלה וגם בהנחיית שר התחבורה ושר האוצר, אנחנו מתכננים כרגע את פיתוח שני הנמלים – גם חיפה וגם אשדוד, במקביל.

שלמה בריימן: זו ההנחיה שקיבלנו, וכך אנחנו עושים.

שלמה בריימן: בספטמבר שנה זו, שתי חברות תכנון – אחת לאשדוד ואחת לחיפה, מתחילות את המירוץ של התכנון, והנמל הראשון, איפה שניתן יהיה לזרוק את האבן הראשונה, שם נזרוק ומייד אחריו – בנמל השני.

שלמה בריימן: כלומר, המגמה היא לבנות את שני הנמלים.

שלמה בריימן: זה לא ייצא בו זמנית ואני אסביר למה.

שלמה בריימן: היקף ההשקעה שמדובר עליו זה מיליארד דולר לכל נמל.

שלמה בריימן: יצא לי לשוחח עם מספר חברות שמשקיעות ומפעילות נמלים בעולם.

שלמה בריימן: הן מסתכלות עלינו, על מדינת ישראל, בצורה מאד אטרקטיבית.

שלמה בריימן: אל"ף, המיקום של המדינה – במקום מאד אסטרטגי, מבחינת הקרבה לתעלת סואץ.

שלמה בריימן: בי"ת, הם מסתכלים עלינו כעל אחת המדינות החזקות באזור, גם בהיבט הפיננסי של מערכת הבנקאות, וגם מההיבט של בתי המשפט.

שלמה בריימן: מאד היה מעניין לשמוע אותם –

משה כחלון: אולי מההיבט התשתיתי – איך הם מסתכלים עלינו?

שלמה בריימן: מבחינתם הם יהיו מאד מוכנים לבוא ולהיות מאד מעורבים בפיתוח הנמלים העתידיים.

שלמה בריימן: אני לא ארחיב פה - -

משה כחלון: מה עם התשתיות של היום?

משה כחלון: אתה שבע רצון מהתשתיות של היום?

שלמה בריימן: לא.

שלמה בריימן: התשתיות של היום לא מספיקות.

שלמה בריימן: אמרתי את זה מראש.

שלמה בריימן: לכן אנחנו הולכים ומפתחים את שני הנמלים.

שלמה בריימן: לכן זה גם עלה להחלטת ממשלה, שקבעה לתכנן את שני הנמלים בו זמנית, וכך אנחנו עושים.

שלמה בריימן: נאמר כבר קודם - הנמלים האלה לא יעמדו בלי מערכת תחבורה.

שלמה בריימן: לפני שנתיים היתה מלחמה, מלחמת לבנון השניה.

שלמה בריימן: בגלל שנמל חיפה נסגר המצב באשדוד היה כמו מה שצפוי ב- 2013 שם.

שלמה בריימן: וגבי יודע – משאיות חיכו על כביש 4 כדי להיכנס לנמל אשדוד.

שלמה בריימן: זה צפוי להיות גם ב- 2013 אם מערכת התחבורה לא תשתנה בצורה משמעותית ומהותית, כולל הרכבת.

שלמה בריימן: צריך לזכור שהיום יש לרכבת 5 שעות ביממה זמן לנסיעת משאות, לא יותר.

שלמה בריימן: השאר זה לנוסעים.

שלמה בריימן: לא אנחנו קובעים את העדיפות, אבל זו המציאות.

שלמה בריימן: אם לא יעמידו את המסילה המזרחית שתיתן מענה גם למטענים, לא עשינו דבר.

שלמה בריימן: איפה צוואר הבקבוק?

שלמה בריימן: זה ידוע- סביב כל הנושא של ההליך הסטטוטורי.

שלמה בריימן: זו תופעה שהיא לא רק בישראל, היא גם בעולם כולו.

שלמה בריימן: אם לוקח 10 שנים מהיום שמחליטים ועד שהנמל עובד, מתוך זה –6 שנים זה ההליך הסטטוטורי, ו – 4 שנים זו הבניה.

שלמה בריימן: ופה צריכים כולם להבין.

שלמה בריימן: בכלל, תשתית כזו במדינה מחייבת את השותפות והנכונות של כמעט כל משרדי הממשלה.

שלמה בריימן: אנחנו עובדים היום מול כ- 8 משרדי ממשלה, שלכל אחד יש זיקה לפיתוח התשתית- משרד התשתיות, משרד הביטחון, משרד הפנים וכל משרד אחר.

שלמה בריימן: אם לא ניתן יהיה לאחד את כולם ולא להסכים שזה ייקח 6 שנים – אנחנו חייבים את ההליך הסטטוטורי הזה לגמור תוך שנתיים.

שלמה בריימן: זה נשמע מאד יומרני, אבל אם זה לא יהיהי, לא יעבדו נמלים.

שלמה בריימן: לכן נשמח גם לקבל את התמיכה.

שלמה בריימן: יש לנו את אנשי הממשלה, משרד האוצר – דוחפים אותנו.

שלמה בריימן: הם נמצאים כאן מאחוריי.

שלמה בריימן: אני לא מכיר איך זה בדברים אחרים אבל במקרה הזה הם דוחפים אותנו לבנות.

שלום בן משה: אני אדבר על נושא ההכשרות.

שלום בן משה: ההכשרות מתבצעות לפי מיטב ידיעתי בעכו.

שלום בן משה: בעבר, היו בצורה יותר רחבה ומקיפה, וברבות הימים הם קטנו מכמה טעמים- שהתקציב שלנו קטן, ומהטעם השני – המועמדים שבעבר היו יכולים ללמוד תקופה יותר ארוכה, היו מקבלים דמי אבטלה עד סוף הלימודים שלהם, לפחות שנה שלמה, בעקבות שינוי החקיקה לפני שלוש שנים, הדבר הזה מקשה עליהם והם לא יכולים להצטרף, מהסיבות שאמרת, בין היתר.

שלום בן משה: לגבי העתיד - יש לנו שתי אפשרויות לעזור בעניין.

שלום בן משה: 1.

שלום בן משה: יש שינוי בחקיקה במובן הזה שמי שהולך למקצועות שהוכרו כמקצועות מועדפים,יוכל לקבל דמי אבטלה בלי קנס של 30%, ואפשר יהיה לתת להם מלגה למשך מספר חודשים עד שנה בערך מתחילת שנת הלימודים.

משה כחלון: מלגת קיום?

שלום בן משה: זאת נקראת מלגה, אני לא יודע אם מלגת קיום.

שלום בן משה: מלגה שתאפשר – בסדר, אפשר לקרוא לזה "מלגת קיום", ואז, המלגה הזו תעמוד על 1,500-2,000 שקלים לחודש, והיא תתפרס על פני כ – חצי שנה עד 7 חודשים, מעבר לתקופה שיש לו יכולת לקבל דמי אבטלה.

שלום בן משה: מי שמקבל אבטחת הכנסה, אין לו בעיה, הוא ממשיך לקבל כל הזמן.

שלום בן משה: דבר שני, אני חבר בקרן סיוע לחיילים משוחררים ואני הבנתי שיש החלטה להכניס את הקורס הזה כקורס שהקרן תתמוך בו, ובתנאי שמי שיצטרף אליו יהיה ב- 5 השנים הראשונות לאחר תום שירותו.

שלום בן משה: אז הוא יכול לקבל את זה.

אבי לוי: זה מצויין.

שלום בן משה: אבל מה שאני מציע, מכיוון שיש פה סוגיה של מלגות קיום ושכר להכשרה שהוא יותר קל, אני מציע שתקבעו איזשהו צוות שיישב אתנו ונעשה איגום משאבים – נראה מה יש פה, מה יש אצלנו, ואני חושב שנוכל לטפל בזה.

שלום בן משה: שתי הערות בשוליים - הייתי עד לפני חצי שנה ראש יחידת הסמך לעובדים זרים ואני מודה שלא ידעתי על ההסדר הזה שידידי משרד התחבורה יכול לאשר הבאת עובדים זרים בלי שהמשרד - - יכול להיות שעל ידי לחץ שלא יהיו עובדים זרים, כמו שעשינו לגבי טייסים, יתאמצו יותר להכשיר ישראלים ולמצוא פתרון.

שלום בן משה: דבר שני – אחרי ששמעתי שהולכים להשקיע מיליארד ו- 200 מיליון שקלים בתשתיות פיזיות, אני חושב שיש מקום שתהיה איזושהי חשיבה להשקיע איזה אחוז מסוים בתשתיות של כוח אדם – לקציני ים, לספנות, וכדומה.

משה כחלון: אמר אבי לוי שיהיו אוניות אבל לא יהיו קצינים.

משה כחלון: עכשיו אתה רוצה שיהיו קצינים ולא יהיו אוניות?

צבי פלדה: אדוני היושב ראש אני רוצה להביא את המבט של התעשייה הישראלית והמשק לגבי הנושא ששמו הספנות, ואני כולל בזה את הנמלים.

צבי פלדה: ההוצאה השניה בגודלה של המשק, לאחר הוצאה על אנרגיה, היא של הספנות בנמלים.

צבי פלדה: הוצאה מס' 2.

צבי פלדה: צריך להבין שהנמל או הספנות הן החוליה הראשונה בתהליך הייצור והחוליה האחרונה בתהליך הייצוא.

צבי פלדה: את החשיבות הדבר הזה – כולם פה יודעים ומשתמשים.

צבי פלדה: גם המשתמשים וגם הספקים.

צבי פלדה: לגבי פיתוח הנמלים – הבענו את דעתנו גם בפני הרשויות, אבל אני רוצה לציין עוד כמה דברים ששלמה בריימן צריך לקחת בחשבון ואמרנו אותם כבר, כאשר יוחלט על פיתוח הנמלים.

צבי פלדה: הרגולציה צריכה להיות , כפי שאמרת, וזה באמת נעשה – בשני הנמלים.

צבי פלדה: לגבי איזה נמל לפתח או את שניהם – ההחלטה לאחר הרגולציה ולאחר שתוכח היעילות של הנמלים, מפני שצריך לקחת בחשבון גם את הגורם הזה על מנת שלא נלך ונשקיע על מנת לפתור את אי היעילות.

צבי פלדה: ההשקעה צריכה להיות פונקציה גם של היעילות של הנמל.

צבי פלדה: אבל יחד עם זה, וזו הערה לנמלים – בלי ציוד היקפי אין טעם.

צבי פלדה: אין טעם לפיתוח הנמלים.

צבי פלדה: ואנחנו היינו עדים להזנחה בנמל אשדוד, הזנחה של שנים של הציוד ההיקפי שעלה למשק ולמשתמשים מאות אלפים.

משה כחלון: מה זה "ציוד היקפי"?

צבי פלדה: זה כל המנופים, למיניהם, זה חלקי החילוף.

צבי פלדה: היו תקופות שציוד עמד - -

משה כחלון: אין ראיה מערכתית?

משה כחלון: אם יש קצינים, צריכות להיות אוניות.

משה כחלון: אם יש אוניות – צריך להיות רציף.

צבי פלדה: לא היו חלקי חילוף.

צבי פלדה: מועצת המנהלים לא היתה ערה, ומנעה במכוון קנייה של חלקי החילוף והצטיידות בציוד היקפי.

צבי פלדה: והדבר הנוסף – אתה יודע היטב שבעבר האוצר ראה ברשות הנמלים גורם לכסף, ואדוני היושב ראש, בשנים 90 עד שנת 2000, האוצר לקח מרשות הנמלים 10 מיליארד שקל, רוקן את הקופה, ונא לקחת את זה בחשבון.

צבי פלדה: יותר אנחנו, כציבור המשתמשים לא נראה את חנ"י כגורם תקציבי נוסף על מנת שהאוצר יבנה על זה - - הדבר האחרון – אנחנו, כמשתמשים, משלמים הוצאות במשך השנים, שהן לא כורח המציאות, הוצאות שנוצרות – אם כתוצאה מאי תפקודו של הנמל ולא תמיד גם בגלל העובדים.

צבי פלדה: לא תמיד העובדים אשמים.

צבי פלדה: ההוצאה, שאנחנו רואים אותה כמיותרת, היא בסדר גודל של 100 מיליון שקל לשנה.

צבי פלדה: משלמים היטלי צפיפות, כשבערך 70% מזה יוצא בכלל לגורמי חוץ.

משה כחלון: תסביר לי מה זה היטלי צפיפות.

צבי פלדה: כאשר הספנות מחליטה שהשירות שהיא מקבלת אורך יותר מדי זמן ואז יש תחשיבים שקובעים – ואגב, קובעים את זה מרגע זה ואילך, שגם אוניות שבכלל לא היו מעורבות בזה, שילמו את ההיטלים.

משה כחלון: לאיפה הולך הכסף?

צבי פלדה: לחברות הספנות הזרות.

צבי פלדה: דבר אחרון – נושא הביטחון.

צבי פלדה: אנחנו משלמים פרמיות גבוהות מאד, כתוצאה מסיבה זו או אחרת.

צבי פלדה: היתה ועדה בראשותו של סגן מנהל אגף תקציבים, שהציע פתרון שהוא למעשה הטוב ביותר, ולא עולה למדינת ישראל אגורה.

צבי פלדה: והצהירו שאנחנו מעבירים את הדבר הזה, והדבר לא זז.

משה כחלון: מה הפתרון?

צבי פלדה: הפתרון הוא הוצאת פוליסה וירטואלית, כמו שהיה בזמן מלחמת המפרץ, שאני חושב שגם אתה היית מעורב בזה.

צבי פלדה: המדינה נתנה ביטוח של X מיליארדי דולרים.

צבי פלדה: המגוחך הוא שאוניה שנכנסת לנמל עקבה פטורה מהיטל הביטחון.

צבי פלדה: אוניה שנכנסת לאילת – משלמת.

גד שפר: מספר הערות קצרות.

גד שפר: אפשר, כמובן, לחוות דעה ולהגיב על חלק מהדברים שנאמרו.

גד שפר: אני לא אעשה את זה, ואני אנסה לתרום בכמה דברים נוספים.

גד שפר: הדבר הראשון הוא הנושא של 7 ימים בשבוע.

גד שפר: זה לא רק על מנת להתחרות בנמלים אחרים, אלא גם על מנת להוריד את העלויות ביבוא ויצוא, ולהאיץ את האספקה.

גד שפר: אני חושב שחשוב שקודם יגבירו את התפוקות בנמלים באותם ימים שכן עובדים.

גד שפר: שלא רק יבואו לעבודה אלא גם שיעבדו.

גד שפר: בבדיקה, ואני אקשור את זה למה שאמר צבי פלדה, שהנזקים קודם כל מהשיבושים בנמלים במהלך תולדות מדינת ישראל הם, להערכתנו, יותר גדולים מסך כל נזקי הטבע של מדינת ישראל.

גד שפר: אנשים לא ערים לזה.

גד שפר: הרבה לא מצהירים ומקטרים על השיבושים כי לא נעים להתעמת עם עובדים בנמלים.

גד שפר: קודם כל, אני באמת קורא לכולם לנסות להעלות את התפוקות.

גד שפר: אני עובר עכשיו להיטלי הצפיפות.

גד שפר: חלק אולי לא ער לזה.

גד שפר: אבל ככזה שישוב בפורום, כיושב ראש הפורום שיושב מול חברות הספנות לקביעת היטלי הצפיפות - דעו שהיום כשבאות חברות הספנות לאור העלויות הגבוהות שיש להן, הן בהחלט דורשות להטיל היטלי צפיפות אם הנמלים לא עומדים בקריטריונים של תפוקות של נמלים מתחרים לנו.

גד שפר: לכן, גם אם הנמל עובד ואין שיבושים, אבל התפוקה נמוכה – ישלמו שם היטלי צפיפות.

גד שפר: זה דבר שהוא חשוב לדעת על מנת ללמוד את הבעיה.

גד שפר: זה לא הפורום להרחיב, אבל שיבינו אנשים במה מדובר.

גד שפר: דבר שני – ביטוח סיכוני מלחמה.

גד שפר: זה נושא כאוב ואוי לנו אם תפרוץ מחר מלחמה או יהיה מעשה איבה.

גד שפר: אנחנו דרשנו לפני מלחמת לבנון ותוך כדי המלחמה – עמד מולנו המודל של סרי לנקה, שם הממשלה לקחה על עצמה ביטוח של כל מי שמתקרב למים הטריטוריאלים של המדינה.

גד שפר: כמובן שיש בעיות כי חרות אוניות – יש אוניות שהן ממושכנות - -, אבל ההצעה שקיבלנו מאגף התקציבים לפני שבועיים שלושה נותנת פתרון אך ורק לכלי השיט.

גד שפר: היא לא נותנת פתרון, לא לצוותים ולא לסחורות.

גד שפר: כל עוד אין פתרון לצוותים ולסחורות – האוניות גם תפגענה.

גד שפר: החמור או העצוב מכל – שדורשים מאתנו להפקיד 50 אלף דולר על מנת להפעיל את הפוליסה.

גד שפר: אני שואל את האוצר: האם בגלל 50 אלף דולר, שזה בטל בשישים מול ההוצאות שאתם אחר כך משלמים - -

קריאה: לא דורשים ממך.

קריאה: אני מודיע לך.

קריאה: חבל לדבר על זה.

גד שפר: זה היה לפני שבועיים בישיבה עם אגף התקציבים.

קריאה: אני מודיע לך שלא.

קריאה: תגיש להם את מה שהם ביקשו ממך ותגמור עניין.

גד שפר: לסיום – אני באמת קורא לממשלה לאשר מיידית את ההשקעות בשני הנמלים ולא רק את התכנונים.

גבי בן ארוש: אני כמובן מצטרף לברכות של החברים אבל לדעתי יש לך פה עבודה, אם לא רק בכנסת הזו גם בכנסת הבאה.

גבי בן ארוש: יש פה דבר תמוה.

גבי בן ארוש: אני יכול לעשות היום פעמיים דוקטורט על נמלים וספנות, ופחות על הובלה.

גבי בן ארוש: מושקעים פה מיליארדים –הפרטות ורפורמות, וכל מיני מבנים שאין להם אח ורע בשום מקום.

גבי בן ארוש: מה שאנחנו רואים היום – אני מתחבר למה שאמר ראובן צוק בסוף דבריו – ממנים דירקטורים, עם כל הכבוד והערכה אליהם, אנשי מקצוע, אנשים אקדמאים, אבל עד שמסיימים את שלושת השנים הם אפילו לא יודעים מה זה רציף.

משה כחלון: פה אני מבקש מלשכת הספנות – תכינו הצעת חוק ואני אקדם אותה.

משה כחלון: אין שום היגיון שלא יהיו נציגים שלכם בדירקטוריונים.

גבי בן ארוש: אם אתה שואל אותי – יש פה ניסיון מצטבר של בעלי מקצוע שיכולים לעזור.

גבי בן ארוש: אני לא רואה ניגוד עניינים כי התעריפים לא משתנים, ואין לנו יכולת להשפיע.

גבי בן ארוש: אז חבל מאד שהאנשים האלה לא מנוצלים.

גבי בן ארוש: דבר שני – אני מקנא בך, ובאחרים, שאתם יכולים להביא מהודו.

גבי בן ארוש: אני לא יכול להביא גם מעזה.

גבי בן ארוש: יש בעיה, והייתי בכמה ועדות בכנסת, וכולם עם הצהרות.

גבי בן ארוש: יש מצוקה אמיתית של חוסר בחיילים משוחררים.

גבי בן ארוש: אין להם העדפה, הם לא מגיעים.

גבי בן ארוש: ראו את האבסורד: מיליארדים מושקעים בתשתיות, אוניות צי ענק מגיעות לישראל, ומה מסתבר?

גבי בן ארוש: איך אמר איש רשות במשך הרבה שנים- עד לפני חצי שנה לא ידעתי שכל הנמלים והאוניות מתעכבים בגלל משאיות.

גבי בן ארוש: רבותיי, אין לי כוח אדם.

גבי בן ארוש: לא יכול להיות שבאות אוניות שהעלות שלהן – 100 אלף דולר ביום, מבחינת השהייה, והן מתעכבות בגלל המשאיות.

גבי בן ארוש: זה לא יעלה על הדעת.

גבי בן ארוש: וסך הכל באתי בהצעה – ואני מבקש ממך כמחוקק, לתת לאותם חיילים משוחררים את אותו מענק, ואנחנו, המובילים - -

משה כחלון: אתה חושב שאם זו תהיה עבודה מועדפת - -

גבי בן ארוש: חד משמעית.

גבי בן ארוש: הנמלים התחילו בשנות ה- 60.

גבי בן ארוש: הם עובדים 24 שעות.

גבי בן ארוש: אין נהגים לשרת אותם, רק ב "פיקים", פה ושם.

משה כחלון: לאן הולכים הנהגים בתובלה, בצבא?

משה כחלון: הם לא ממשיכים, באזרחות?

גבי בן ארוש: אני ביקשתי מצה"ל – יש מאגר גדול של אלפי נהגים שמשתחררים עם רשיון ל – 15 טון.

גבי בן ארוש: ביקשתי מצה"ל ומהאלוף לתת לפני חצי שנה העדפה, לשדרג את הרשיון כלפי מעלה, כי כשמוציאים רשיון על סמי טריילר – אתה צריך להוציא 20 אלף שקל, ואתה צריך לחכות שנה וחצי.

גבי בן ארוש: יש אלפי נהגים שאני יכול להביא אותם לנמלים אבל יש לי בעיה, ופה אני לא יכול להתערב, מטעמי ביטחון, וטעמי רישום פלילי.

גבי בן ארוש: הנמלים לא נותנים להם להיכנס, ובצדק.

גבי בן ארוש: זאת אומרת – המצוקה תלך ותגבר.

גבי בן ארוש: פה יש לך עבודה.

גבי בן ארוש: לדעתי ניתן שירות - -

משה כחלון: אפשר באמת להיטיב עם החיילים המשוחררים האלה בשדרוג הזה.

משה כחלון: שדרוג שלא עולה הרבה.

גבי בן ארוש: חוץ מהצהרות - במבחן התוצאה לא זז שום דבר.

יונה ליכטנשטיין: אני רוצה לברך, ואני רוצה להציע משהו שלא עולה כלום.

יונה ליכטנשטיין: יש איזושהי תשתית, בכל זאת, למרות כל מה שחסר, ויש ציוד, ומגיעות אוניות.

יונה ליכטנשטיין: אנחנו, כפי שהקראת- צרכן אסטרטגי, כי כל ה- 4.5 מיליון טון גרעינים שמגיעים זה למאכל לאדם ובעלי החיים, ואין לנו שום אפשרות לא לפרוק את זה בפיראוס, וגם לא במצרים או אילת, ואחר כך להעביר את זה לפה.

יונה ליכטנשטיין: הבעיה שלנו שקורים מקרים לא מעט שבציוד הקיים לא משתמשים.

יונה ליכטנשטיין: ראה רק לפני שבועיים שלושה, מה שהיה.

יונה ליכטנשטיין: ופה אני מברך על השדולה – שתוכל, אני מקווה, לעשות מעשה, מבלי להוציא כסף, לגרום שמשרדי הממשלה, אלה מול אלה - הגנת הסביבה והתחבורה, ומשרד הבריאות והתחבורה, הנמלים וכו' - שלא יפעלו על גבינו ויפסיקו את השירות.

יונה ליכטנשטיין: אנחנו במשך שבועיים –שלושה נאלצנו להעביר אוניות מאשדוד לחיפה, שגם שם הממגורה סתומה וממתינים ימים אחרי ימים לפרוק.

יונה ליכטנשטיין: אחר כך, את המשאיות שאין לחברי, כי אין לו נהגים – צריכים להסיע אותם דרומה, כי שם יעד הסחורה.

יונה ליכטנשטיין: אתה גם בעניין של הבטיחות בדרכים – אז אני לא רוצה לדבר על מה זה עושה לכבישים ולסתימה, לתאונות וכל הדברים האלה.

יונה ליכטנשטיין: כל זה על ידי הורדת הווליום והמתח והאגו של כל מיני גורמים בשלטון שבטיפול של השדולה, אני מקווה, אפשר יהיה למנוע אותם.

חיים לישינסקי: אני מנכ"ל בפועל של חברת נמל חיפה.

חיים לישינסקי: אני אנסה להכניס טיפת אופטימיות, לפחות לגבי חצי השנה הראשונה של השנה, אבל לפני כן – אני רוצה להצטרף לברכות.

חיים לישינסקי: גם לגבי 75 שנה ללשכת הספנות וגם על הקמת השדולה בראשות חבר הכנסת משה כחלון.

חיים לישינסקי: אני מכיר את המעורבות שלו לגבי הנמלים הרבה מאד שנים, ואין לי ספק שזה יתרום לכל הנושא הזה.

חיים לישינסקי: מספר דברים לגבי ההתייחסות: בחצי השנה הראשונה גדלנו ב- 20% בתנועת המטענים- מתוכם – 7% ביבוא, ו – 63% במכולות ה --.

חיים לישינסקי: אני חוזר לשאול רמון, שהנושא הזה של נמל בינלאומי, כיוון שאנחנו נמצאים במעבר בין מזרח למערב – הוא אפשרי, ואנחנו יכולים להגיע למצב של הכנסה של הרבה מאד דולרים, שמטבע זר ייכנס למדינת ישראל על ידי זה שאנחנו באמת נקדם את בניית הנמלים, ויש לזה מקום.

חיים לישינסקי: אני רק אסבר את האוזן – צפו לנו סדר גודל של 700 אלף מכולות בשנה.

חיים לישינסקי: אנחנו נעשה השנה מליון וארבע מאות אלף בתשתיות הקיימות, וזה לא פשוט.

חיים לישינסקי: כאשר אנחנו מדברים על מדדים בינלאומיים כשאין עורף ואין שטח, קשה לעמוד במדדים הבינלאומיים האלה ולהתחרות.

חיים לישינסקי: אם ניקח פר קילומטר רציף ולגבי הכמות שאנחנו עושים – נמצא יעילות גבוהה מאד לגבי הנמל.

חיים לישינסקי: לגבי הנושא של מדדים – למה לא מטען כללי ותפזורות.

חיים לישינסקי: אני יכול להגיד בגלוי: אנחנו אולי מנצלים בתפוקה של 30% בנושא הזה את מה שאנחנו יכולים לעשות במטען כללי ובתפזורות, והבעיה היא באמת- רוב המפעלים לא מסוגלים לקלוט את המטענים בלילה.

חיים לישינסקי: יש מעט מאד מטען שכן מבצעים, ובגלל הנושא הזה של הנהגים וההרשאה שלהם ל – 12 שעות, יש לא מעט שעות המתנה גם בתוך המשמרת.

חיים לישינסקי: אז זה חלק מהנושא למה קשה מאד למדוד במדדים האלה.

חיים לישינסקי: אני חושב שניתן – צריך לבנות, ואני מצטרף לראש עירית אשדוד בנושא הזה: חייבים לבנות, בו זמנית, טיפה באיחור מסוים, יכול להיות, את הנמלים, גם בחיפה וגם באשדוד.

חיים לישינסקי: אני חושב שחשוב מאד, בגלל הנצילות של התשתיות הקיימות בחיפה, להגיע למצב שנגיע לבניה ובאמת -לעזור בנושא, עם הרשויות, שיהיה הרבה יותר קל לקבל את ההיתרים, ואז ההחלטה באמת תהיה עניינית ולא בגלל שניתן לקבל היתר לבניה במקום מסוים.

משה כחלון: נציגת האוצר – את רוצה להגיד לנו איך אתם רואים את ענף הספנות בעוד 10 שנים?

קרן טרנר: ענף הספנות או נמלי הים?

משה כחלון: אחד והשני.

קרן טרנר: קודם כל – אני מצטרפת לברכות.

קרן טרנר: משרד האוצר על שלוחותיו השונות מכיר במרכזיות של הענף הזה של הנמלים לכלכלה הישראלית.

קרן טרנר: בטח הציגו את זה קודם – כ –99% מהסחר שלנו עובר שם.

קרן טרנר: המצב היום בנמלים לא טוב, והוא מדאיג אותנו מאד.

קרן טרנר: מה אנחנו עושים בעניין?

קרן טרנר: - קודם כל – רשות החברות הממשלתיות מובילה את ההליך של הפרטת הנמלים הקיימים במתווה שסוכם עם העובדים בשנת 2005.

קרן טרנר: אנחנו מקווים שאולי אפשר יהיה להקדים את מכירת גרעין השליטה ולא רק למכור חלק ב- 2010, כמו המתווה שסוכם ב- 2005, אבל זה תלוי בעובדי הנמלים, ולדעתי הם ישכילו להבין שזה לטובתם.

קרן טרנר: הדבר השני שאנחנו עושים, חוץ מפעילות לקראת הפרטה של הנמלים הקיימים, זה - הולכים לכיוון של פיתוח מואץ של הנמלים באים.

קרן טרנר: גם אנחנו וגם משרד התחבורה באמת לוחצים על חברת נמלי ישראל לפתח כמה שיותר במקביל.

קרן טרנר: אנחנו רוצים להגיע למצב בדומה לעולם – שהרציפים מחכים לאוניות ולא אוניות מחכות לרציפים.

קרן טרנר: זה עתיד לפתור את נושא הצפיפות והיטלי הצפיפות, והעלות – גם לחברות הספנות וגם למפעלים, שמחזיקים מלאים והאמינות שלהם בעולם הולכת לאיבוד.

קרן טרנר: הדבר השלישי המרכזי שאנחנו מנסים לעשות הוא לקדם תחרות בנמלים.

קרן טרנר: זה שלושת הדברים המרכזיים שאנחנו עושים, ובשביל זה נדרשים כמה דברים.

קרן טרנר: הראשון – רפורמה בתעריפי הנמלים.

קרן טרנר: בלי הרפורמה בתעריפי הנמלים שמסדירה עיוותים קיימים ומאפשרת את הפיתוח הבא, לא יהיו את כל הדברים האלה, כי אם לא יהיה את הבסיס שהתעריף בגין השהות יהיה כמו שהוא עולה לנמל עצמו, הסבסודים הצולבים שאנחנו מכירים היום - לא יתאפשרו לא הפיתוח הבא ונמשיך לראות את המצב שקיים היום.

קרן טרנר: אז קודם כל זה דבר שאנחנו מקדישים לו הרבה זמן עכשיו.

קרן טרנר: הדבר השני שאנחנו מקדמים, כמובן – בשיתוף עם משרד התחבורה, זה את כל נושא הרגולציה: חיזוק מודל ה – landlord שמקובל בעולם, ובעצם- מנסים להביא את הענף למשהו שיותר דומה למשהו שאנחנו רואים בעולם.

קרן טרנר: לעניין הנהגים – האמת היא שחשבתי שתדבר על הפיילוט שחנ"י מממנת לעבודה בלילה, כי להבנתי זה אמור להועיל בהרבה לנהגי המשאיות.

קריאה: אם זה כל כך טוב בחיפה, תעשו את זה גם באשדוד.

קרן טרנר: בטח אתה זוכר שברפורמה בתעריפי הנמלים אנחנו מכניסים תעריף דיפרנציאלי ובעצם נותנים הנחה למכולות שנפרקות בלילה.

קרן טרנר: בעצם, על כל סוס עבודה יהיה אפשר - -

בני בן ארוש: אני מברך על הפילוט הזה.

בני בן ארוש: הפיילוט הזה הוכיח את עצמו.

בני בן ארוש: רק חבל שהעבודה ירדה במחצית הראשונה של 2008.

בני בן ארוש: אבל למה מחוק ההסדרים השמטתם את הנושא של חיילים משוחררים?

בני בן ארוש: זה הובטח לנו גם בוועדה.

בני בן ארוש: זה מה שחסר לנו היום.

קרן טרנר: אני אשמח לבחון את הנושא הזה יותר לעומק כי זה פשוט לא בצוות התחבורה, אלא בצוות אחר.

קרן טרנר: אני אשמח להיכנס לזה.

קרן טרנר: ועדת ציטרמן טיפלה בנושאים מסוימים.

קרן טרנר: אני לא מכירה מה נעשה בהיבט הזה.

קרן טרנר: אני אשמח לבדוק את זה.

קרן טרנר: עוד משהו שאני רוצה לציין - אתה מדבר על בזבוז, שענף הספנות משלם והתעשיינים.

קרן טרנר: הרפורמה בענף הנמלים עתידה, מעבר להסדרת כל נושא התשלומים גם לחסוך הרבה מאד כסף למשק, מאות מיליונים עומדים להיחסך מהרפורמה הזו לצד מימון הפיתוח המסיבי הבא, שיגרום לכם גם לחסכון נוסף.

צבי פלדה: ואתם לא תיקחו את הכסף.

צבי פלדה: הוא יילך לטובת פיתוח הנמלים.

קרן טרנר: הכסף יהיה לקופת רשות הנמלים.

משה כחלון: אנחנו עוד נדבר הרבה עם קרן טרנר ועם האוצר, אני מניח, לפחות השדולה.

משה כחלון: מבחינת הדברים – דיברנו על הנושא של מודעות, ידיעת הציבור.

משה כחלון: יוסי אלון, בבקשה.

יוסי אלון: אנחנו בחנו בתחילת הדרך מה יודעים על תחום הספנות בארץ.

יוסי אלון: הדבר האלמנטרי – המודעות, שואף לאפס.

יוסי אלון: אם נעצור ברחוב אדם ונשאל אותו מה זה המובילים – הוא לא יידע על מה מדובר.

יוסי אלון: המשתמשים – הוא לא יודע מה זה בכלל.

יוסי אלון: אם הוא בכלל שומע על נמל אשדוד או נמל חיפה, בדרך כלל זה בהקשר משברי.

יוסי אלון: ההתייחסות בכלל, הראשונית, היא בעייתית.

יוסי אלון: לדעתי זו נקודה חשובה שכל הפורום צריך לראות אותה ככזאת.

יוסי אלון: היא ללא ספק נקודה חשובה.

יוסי אלון: אם נמל אשדוד נתפס היום כמשהו שהעובדים בו עושים מה שהם רוצים ואיך שהם רוצים ואף אחד לא פוצה פה, אז זה רע מאד, כי יכול להיות שזו תמונה שגויה, בכלל, ולא תמונה נכונה.

יוסי אלון: כך גם לגבי נושאים שדובר בהם.

יוסי אלון: אין ספק שאנשים לא ירצו לעבוד בתחום הצי אם לא יידעו שלעבוד בצי זה כיף, זה טוב, ומשתלם.

יוסי אלון: אז לא להתפלא.

יוסי אלון: כולם רצים להייטק, כי מתגנו אותו כתחום ששווה לעבודה פה, בתנאים הטובים ביותר ובשכר גבוה, עם עתיד וכדומה.

יוסי אלון: אם מסתכלים על הבעיה כבעיה צריכים להיות מודעים לחשיבות שהיום תופסת התקשורת בכלל, והתקשורת הכלכלית בפרט.

יוסי אלון: אם אני, כאחד שצורך 4-5 עיתונים ביום, כמעט ולא מדובר על תחום הספנות בישראל בהקשרים שנדרשים.

יוסי אלון: אחד מהדברים שצריך לקחת בחשבון שכל אחד מהגופים שפה, וגם אלה שאינם נמצאים פה –צריך לקחת בחשבון שהוא חייב להכניס את עצמו כחלק מהאג'נדה הכלכלית תקשורתית, כי בסופו של דבר זה מגיע אל מקבלי ההחלטות ואל אחרים.

יוסי אלון: אני אומר את זה ברמה שלנו - להגיע למצב של שדולה בכנסת שתכיר בחשיבות של מרכיב הספנות בכלכלה הישראלית.

יוסי אלון: אני שמח על כך שנתקלנו בחבר הכנסת משה כחלון שראה את הדברים באופן שדי תאם את הצרכים של הספנות, ויותר, מה שמניע את התהליך.

יוסי אלון: אבל אני חושב שבסופו של דבר צריך לקחת בחשבון שאסור שהתקשורת תראה אותנו רק בהקשרים משבריים אלא – כדברים חשובים.

יוסי אלון: לא יכול להיות מצב שאף אחד לא יודע ש – 99% מהתובלה הישראלית לישראל, יבוא –יצוא, מתבצע דרך הספנות, לדוגמה.

יוסי אלון: כשאנחנו בדנו מול אנשים, בכלל, באג'נדה העסקית הרחבה יותר, מתברר שיש למעשה אפס מודעות.

יוסי אלון: זה אחד הדברים שצריך לקחת בחשבון.

יוסי אלון: להעצים את הלחץ שיש לנו בהיבטים התקשורתיים הכלכליים, כי בסופו של דבר זה יגרום לזה שחלק מהתהליכים שאנחנו רוצים שיקרו אכן יתממשו בפועל.

משה כחלון: חבר הכנסת חרמש- חבר השדולה, שהוא אחד מחברי הכנסת החשובים בה.

משה כחלון: אנחנו יושבים פה ודנים בנושא הספנות במדינת ישראל.

משה כחלון: אני מאפשר לך לומר כמה דברים.

שי חרמש: אני באתי בעיקר לשמוע.

משה כחלון: אז תשמע את הסיכום.

משה כחלון: דנו פה היום בנושא הספנות והיו מספר דברים שעברו כחוט השני בדברי כל הדוברים.

משה כחלון: הדבר הבולט ביותר הוא גורל הספנות במדינת ישראל.

משה כחלון: לא "מצב הספנות" אלא – גורל הספנות.

משה כחלון: וזה חוזר לפתחה של מדינת ישראל, למשרדים הממשלתיים – איך הם רואים את הספנות, אם בכלל רוצים ספנות במדינת ישראל או לא רוצים.

משה כחלון: נגענו בנושא כוח אדם, העתודות, עתודות הקצונה.

משה כחלון: זה נושא כואב ובעייתי.

משה כחלון: לפני מספר שבועות קיימתי אצלי פגישה עם בן משה ואבי, כדי לראות איך אנחנו מקדמים את זה.

משה כחלון: אני רואה שמשהו התקדם, ואני מקווה שזה ימשיך.

משה כחלון: הנושא של תשתיות הוא נושא שמאד מטריד את האנשים, ובצדק.

משה כחלון: דבר נוסף שעלה פה זה עניין יחסי העבודה.

משה כחלון: דיברת על כך והמספרים פה הם מאד מדאיגים, כי אין לנו תעודת ביטוח שמחר לא יהיו סכסוכי עבודה בנמלים.

משה כחלון: אם הנזקים הם במספרים כאלה, אז המספרים הם מאד מדאיגים.

משה כחלון: אמנם הם לא מגיעים לידיעת הציבור, אבל המספרים הם מדאיגים.

משה כחלון: נושא הנהגים שגבי בן ארוש העלה – אני חושב שזה פתיר.

משה כחלון: אני חושב שבאמת אם לא רוצים להשתמש בחקיקה פרטית, צריך לפחות לבדוק את זה לעומק.

משה כחלון: לפעמים פתרונות קטנים נותנים מענה לבעיות גדולות.

משה כחלון: הדבר הגדול והמרכזי זה כמובן פיתוח הנמלים.

משה כחלון: אני מאד מקווה שזה ייצא לפועל כי אחרת אנחנו נכנסים פה לבעיה שכל הדוברים – כל אחד מהכיוון שלו, דיבר עליה.

משה כחלון: אני מבקש לסכם בהצעת סיכום את הדיון: השדולה, כמובן תמשיך לפעול לטובת הספנות.

משה כחלון: שירותי ספנות מפותחים ותשתיות הולמות הם מאבני היסוד לכלכלת המדינה.

משה כחלון: הוועדה תעקוב מקרוב אחרי קצב פיתוח נמלי ישראל, והליכי הפרטתם, ותזמן לשם כך דיונים עם המעורבים בהליכים על מנת לזרזם.

משה כחלון: הוועדה תיזום דיון בנושא תעריפי הנמלים, דרך או בשיתוף עם ועדת הכספים, מייד אחרי שתגובש ההצעה הסופית בין נציגי המדינה לרשות הנמלים.

משה כחלון: הוועדה מברכת על היוזמה להטמעת נכסי הספנות בקרב תלמידי התיכון ותסייע ככל שבידיה.

משה כחלון: הוועדה תתמוך ותסייע לרישוי מקצועי של סוכני אוניות ישראל.

משה כחלון: אנחנו, כוועדה, גם נתמוך ככל האפשר בנושא החיילים המשוחררים, שהמקצוע יוכר גם כמקצוע מועדף וגם – בנושא נהגי התובלה.

משה כחלון: אני מודה לכולם, גם לנציגי המדינה, הנציגים הפרטיים, ראשי ערים.

משה כחלון: תודה רבה לכם, הישיבה נעולה.