ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 864, 2008-07-23 09:00

סטס מיסז'ניקוב: בוקר טוב.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מתחילים בסדר היום ואני כבר מודיע שבשעה 09:50 בדיוק אנחנו מסיימים את הישיבה.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מדברים על הצעת שלוש הצעות חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה) (שילוב מקבלי גמלאות בעבודה).

ליה שמטוב: הצגת החוק באופן משפטי תיעשה על ידי היועצת המשפטית אבל אני אסביר בקצרה על מה מדובר.

ליה שמטוב: נושא התעסוקה היום מחולק לשני חלקים כאשר מצד אחד זה שירות תעסוקה ומהצד השני המרכזים שמפעילים היום תוכנית אורות לתעסוקה.

ליה שמטוב: אני חושבת, אחרי כל המלחמה שהייתה לנו והתוצאות אליהן הגענו עד היום, שאין מקום לפיצול כזה בנושא תעסוקה אלא התעסוקה צריכה להתרכז במקום אחד.

ליה שמטוב: בשום אופן אני לא רוצה להחזיר את הגלגל לאחור ולבטל חס וחלילה את החוזים הקיימים היום.

ליה שמטוב: שירות התעסוקה פועל במשך עשרות שנים, יש לו ניסיון רב ועוד כאשר ראש-הממשלה - כאשר נלחמנו נגד תוכנית ויסקונסין - מינה את הוועדה בראשות רענן דינור, ההחלטה של הוועדה הייתה להקים רשות לאומית שתטפל בנושא תעסוקה בישראל.

ליה שמטוב: זאת אומרת, לרכז את התעסוקה במקום אחד.

מוחמד ברכה: אני רוצה לציין שאנחנו לא מדברים על חקיקה חדשה אלא על ביטול החרגה שבאה לידי ביטוי בחוק ההסדרים בשנת 2004.

מוחמד ברכה: זאת אומרת, החוק במדינת ישראל עדיין נותן לשירות התעסוקה את מה שהוא נותן ומעמדו בתוך החקיקה ובתוך מערכת הרווחה בישראל.

מוחמד ברכה: בשנת 2004 באה הממשלה והכניסה לחוק ההסדרים את תוכנית ויסקונסין ואני חושב שהפרסה הזאת שנקראת חוק ההסדרים צריכה לבוא לידי סיום.

מוחמד ברכה: רק אתמול קראנו שבמסגרת חוק ההסדרים החדש מתכוונים להביא הצעות חדשות בנוגע לביטול מענק לידה מהילד השני והלאה ולצמצם את חופשת הלידה.

מוחמד ברכה: זאת אומרת, זאת הקופסה.

מוחמד ברכה: התיבה הזו שנקראת חוק ההסדרים הופכת לתיבה שמכניסים בה את כל העוולות האפשריות כדי לעקוף חקיקה חברתית ולעקוף זכויות חברתיות.

מוחמד ברכה: אני חושב שברמה העקרונית שירות התעסוקה או הטיפול בהבטחת הכנסה צריך להיות בידי המדינה ולא בידי שום גורם פרטי.

מוחמד ברכה: אני מעריך את מה עשה השר אלי ישי מאז נכנס לתפקידו, כשהוא הכניס שיפורים באמת חשובים שאני לא מזלזל בהם וגם גילה הבנה והקשבה למצוקותיהם של האנשים, אבל הגיע הזמן שהאחריות לנושא של מקבלי הבטחת הכנסה, מובטלים ואנשים קשי יום למיניהם יחזור לרשות המדינה.

מוחמד ברכה: יש הצעת חוק של עמיתיי שמדברת על האפשרות ששירות התעסוקה יתקשר – הם יסבירו כמובן – ואני חושב שזה יכול להיות פתרון אבל גם לתוך זה צריך להכניס מגבלות נוספות עם מי להתקשר, איך להתקשר וכולי.

מוחמד ברכה: העיקרון הוא שצריך להחזיר את השירות הזה לשירות התעסוקה, זאת אומרת, למדינה ושהיא תקבל אחריות על זה.

מוחמד ברכה: ברמה הפרוצדורלית, אני חושב שיש מקום לעשות את המיטב שאפשר על מנת להעביר את החוק הזה בקריאה ראשונה לפני שנצא לפגרה כי בכל מקרה אנחנו חוזרים מהפגרה לדיונים על תקציב המדינה לשנת 2009.

מוחמד ברכה: אני חושב שצריך שיהיה איתות חד-משמעי של הכנסת ושל הרוב בכנסת.

מוחמד ברכה: חברת הכנסת ליה שמטוב יזמה הצעת חוק עליה חתמו 83 חברי כנסת ואני חושב שהדבר הזה צריך לבוא לידי ביטוי עוד לפני שהממשלה תעז להביא בפני הכנסת את התמשכות הפרסה הזאת.

מוחמד ברכה: לכן חשוב לעשות מעשה כבר בשבוע הקרוב ולהעביר את ההצעה בקריאה ראשונה.

מוחמד ברכה: זה מופנה אליך וזה גם מופנה למי שיבוא אחריך.

סטס מיסז'ניקוב: טוב שאתה אומר את זה.

סטס מיסז'ניקוב: אני בעד החוק אבל ברור שאנחנו צריכים לשמוע את כל הדעות ואני לא בטוח שנספיק היום לשמוע את כולם ולהצביע.

סטס מיסז'ניקוב: אם נספיק, נצביע, ואם לא, מי שיבוא אחריי יבנה סדר יום ואני מניח שהוא יתחשב בדעותיך ובבקשתך.

שלי יחימוביץ': אני מציגה כאן הצעת חוק שהגשנו כמה חברי כנסת בראשם חבר הכנסת יעקב מרגי ועוד חברי כנסת מסיעות נוספות.

שלי יחימוביץ': בבסיסה של הצעת החוק שלנו עומדת ההנחה שהפעלת מרכזי התעסוקה לא תיעשה עוד בידי קבלנים פרטיים אלא תוכנס לתוך שירות התעסוקה.

שלי יחימוביץ': פקידי האוצר תמיד אוהבים להראות כאילו חשיבה חברתית – או הם מכנים אותה פופוליסטית – לעומת חשיבה כלכלית ולכן אני רוצה לתת כאן נתון כלכלי.

שלי יחימוביץ': השמת אדם בשירות התעסוקה הממלכתי שלנו עולה 1,300 שקלים והשמת אדם באורות לתעסוקה עולה 34 אלף שקלים.

שלי יחימוביץ': זה נתון בדוק והוא נשען על כך שמדובר כאן במדינה שממלאת את יעודה וכאן זה ביזנס.

יצחק בן ישראל: איך אנחנו יודעים שזה 1,300 שקלים?

שלי יחימוביץ': בהמשך אנשי המקצוע יספרו לנו את התקציב.

שלי יחימוביץ': אתה לא מצפה ממני לעשות זאת ואני אפילו לא מתיימרת לעשות לפניך את התחשיב.

שלי יחימוביץ': אני בטוחה שברגע שהנתונים יובאו, אתה תעשה לנו את התחשיב.

שלי יחימוביץ': צריך לומר שאנחנו לא מדברים כאן על איזה גוף שעומד על כרעי תרנגולת אלא שירות התעסוקה הוא גוף מאוד יציב.

סטס מיסז'ניקוב: את אומרת שהמדינה משלימה את הפער הזה בין 1,300 ל-34 אלף שקלים מכיסנו.

שלי יחימוביץ': ברור.

שלי יחימוביץ': השמת אדם דרך אורות התעסוקה היא הרבה הרבה יותר יקרה.

מוחמד ברכה: חלק מהכסף נשאר בחברה.

שלי יחימוביץ': ברור.

שלי יחימוביץ': המדינה לא צריכה להרוויח על זה כסף אלא היא ממלאת את יעודה.

שלי יחימוביץ': ראיתי הערות מאוד נכונות של שגית ואנחנו אכן צריכים לדון בהן, אבל אני מצטרפת לחברי חבר הכנסת ברכה ואומרת שאני חושבת לאשר את החוק הזה לקריאה ראשונה היום בוועדת הכספים בתור אמירה, גם כיוון שיש קונצנזוס רחב מאוד סביב החוק הזה, והוא נוגע לכל סיעות הבית, ואת כל הדיונים בפיין-טיונינג ובסעיפי הסעיפים נעשה בהכנות לקריאה שנייה ושלישית.

יוסף פרחי: אני בהחלט מודה לחברי הכנסת על היוזמה הפרטית והמבורכת בעניין הזה כי אני חושב שאנחנו עומדים בסיטואציה כוללת של הסדרת שוק העבודה במדינת ישראל לפני אחד הרגעים החשובים ביותר בתולדות שוק העבודה במדינת ישראל.

יוסף פרחי: העניין הוא לא רק איפה נמצאת התוכנית אלא הסדרה נכונה של שוק העבודה במדינת ישראל.

יוסף פרחי: כמו שאתם יודעים על פי חוק המסדיר הלאומי של שוק העבודה הוא מנכ"ל שירות התעסוקה במדינת ישראל.

יוסף פרחי: העלויות שהזכירה חברת הכנסת שלי יחימוביץ הן נכונות מאוד ואלה עובדות.

יוסף פרחי: יחד עם זאת, אם האוצר אומר – ואני דווקא מברך אותו על כך – שהוא מוכן לתת 34 אלף שקלים להשמה, שהוא מוכן לתת 10,000 שקלים לכל מובטל, אני מברך על כך אלא שחשוב ביותר שהמדינה תשתמש בעלות כל כך יקרה רק היכן ששירות התעסוקה לא יכול לממש את הטיפול שלו ב-1,200 שקלים.

יוסף פרחי: אפשר לקבוע את זה רק אם יש ראייה אחת.

יוסף פרחי: יש ראייה אחת שממסדת את התורה התפעולית, שנותנת מענה נכון ומשתנה לכל עיר ועיר.

יוסף פרחי: רק אם יש גוף אחד, הוא יכול להשתמש נכון בכסף ולתת מענה שונה בתל-אביב מאשר בנצרת, ושונה לבדואים מאשר לחרדים, ושונה אצל החרדים מאשר אצל אוכלוסיית העולים, כי התכלית של האוכלוסייה בחברה הישראלית היא הממד ההטרוגני שלה.

יוסף פרחי: לא יכול להיות שלא ניצור גוף אחד שיודע לתת מענים משתנים לאוכלוסיות שונות.

ניסן: איך אתה מסביר את הפער בסכומים?

סטס מיסז'ניקוב: אני מזכיר עוד פעם שאנחנו עובדים עד 09:50.

סטס מיסז'ניקוב: אתם יכולים לדבר.

זאב אלקין: אדוני היושב-ראש, הצעה.

זאב אלקין: אני מציע שנצביע ואחר כך נדבר.

שגית אפיק: אין על מה להצביע.

שגית אפיק: צריך לקבל הכרעה.

יוסף פרחי: אדוני היושב-ראש, שני משפטים אחרונים ברשותך.

יוסף פרחי: צריך ליצור איזון נכון בין שימוש בכלים של מיקור חוץ שהם כשלעצמם יכולים להיות טובים לבין אחריות המדינה כלפי אזרח במדינת ישראל.

יוסף פרחי: אי אפשר לומר הכל מיקור חוץ וזה גם לא נכון לומר הכל בשירות המדינה כי מיקור חוץ יודע לתת כלים וגמישות תפעולית שאין לנו אותה.

שלי יחימוביץ': אני מתנגדת למשפט הזה שאתה אומר.

שלי יחימוביץ': אני לא חושבת ששירות פרטי יכול לתת גמישות.

שלי יחימוביץ': מה זה גמישות תפעולית?

שלי יחימוביץ': גמישות תפעולית זאת היכולת לפטר אנשים כל תשעה חודשים.

שלי יחימוביץ': אני אתך לאורך כל הדרך, אבל אני מסתייגת מהמשפט הזה.

יוסף פרחי: החיבור הזה בין שתי הרשויות האלה, בין אורות לתעסוקה לבין שירות תעסוקה, באופן שישביע את רצון כל המשפטנים - ויש כאן הערות של שגית ולדעתי יש שם הערות שראויות לעיון והן גם נכונות – החיבור הזה בין שתי הרשויות האלה באופן שיהיה נכון מבחינה משפטית, באופן שיהיה יעיל מבחינה תפעולית, אני חושב שהוא נותן מענה נכון גם לשימוש בכלים וגמישות וגם באחריות המדינה על מה שהיא לוקחת על עצמה.

ליה שמטוב: עמדה אישה בראש השירות.

יוסף פרחי: נכון.

יוסף פרחי: אני מפרגן לה.

יוסף פרחי: הלוואי וירבו כמותה בישראל.

יוסף פרחי: אני חושב בהחלט שאם אני כמנכ"ל השירות בא ואומר היום שתיתנו לי את האחריות הכוללת, אני לא נסמך על הצהרות באוויר אלא אני נסמך על שדרה ניהולית יוצאת מן הכלל שנמצאת בשירות ואני נסמך על הרבה מאוד עובדים שצברו ניסיון לאורך חמישים שנים.

יוסף פרחי: תודה.

זאב אלקין: זה אנחנו אומרים שייתנו לך ואתה מוכן לקבל.

סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה לשאול לפרוטוקול.

סטס מיסז'ניקוב: נציג האוצר הבכיר כאן, רביב סובול, האם האוצר תומך בהצעה הזאת?

רביב סובול: הממשלה מתנגדת.

רביב סובול: לא רק שהאוצר נגד אלא גם הממשלה נגד.

סטס מיסז'ניקוב: הממשלה נגד.

סטס מיסז'ניקוב: אדוני מנכ"ל שירות התעסוקה, האם משרד התעשייה בעד ההצעה הזאת?

יוסף פרחי: משרד התעשייה מאוד בעד ההצעה הזאת.

סטס מיסז'ניקוב: רבותיי, לפרוטוקול.

סטס מיסז'ניקוב: הממשלה נגד, משרד התעשייה בעד.

סטס מיסז'ניקוב: אני עוד פעם אומר לפרוטוקול שהממשלה נגד אבל משרד התעשייה בעד.

יוסף פרחי: ועדת שרים לענייני חקיקה אישרה את זה.

ראובן ריבלין: ברגע שהממשלה מתנגדת, זאת ערובה שזה עובר בכנסת.

סטס מיסז'ניקוב: ציינתי את העובדה הזאת לפרוטוקול.

מיכאל אטלן: מנכ"ל שירות התעסוקה שהוא אישיות משפטית נפרדת ממשרד התעשייה אינו יכול לדבר בשם משרד התעשייה.

מיכאל אטלן: אני היועץ המשפטי של משרד התעשייה.

סטס מיסז'ניקוב: מה אומר משרד התעשייה?

מיכאל אטלן: השר ישי תמך בזה בממשלה ולכן בשלב הראשון זה עבר.

מיכאל אטלן: אחר כך משרד האוצר הגיש ערר ולכן מבחינת תקנון הממשלה יש התנגדות.

מיכאל אטלן: זה אומר שיש חילוקי דעות.

סטס מיסז'ניקוב: אני שואל אותך היועץ המשפטי של משרד התעשייה, האם משרד התעשייה מבקש ממני היום להצביע בעד ההצעה הזאת.

מיכאל אטלן: למשרד התעשייה יש הערות לפני ההצבעה.

שגית אפיק: אם יש ערר, לפי תקנון הממשלה רואים את זה כהתנגדות עד שיידון הערר.

מרינה סולודקין: אתם יודעים שהייתה קואליציה מקיר לקיר נגד ויסקונסין ושלוש שנים היינו במלחמה בנושא.

מרינה סולודקין: בתוכנית ויסקונסין היו הרבה עבירות נגד זכויות העובד ועכשיו כאשר יש לנו שירות תעסוקה, אנחנו עוד פעם שואלים את השאלה למה הייתה תוכנית ויסקונסין עם ארבע חברות, מי עומד מאחורי כל הניסיונות להרחיב את תוכנית ויסקונסין לכל המדינה וצריך לדעת שדווקא בזמן שהחברות שעשו עבירות במשך תוכנית ויסקונסין נפטרו 11 אנשים בגילאים מ-50 עד 60 והמשפחות אוספות מסמכים כדי להגיע לבית המשפט ולתבוע את תוכנית ויסקונסין.

מרינה סולודקין: השאלה היא למה היוזמה הברוכה ששירות התעסוקה ייקח את אורות התעסוקה – שהוא משופר לעומת ויסקונסין – ולמה אנחנו לא תומכים ברעיון כל כך הגיוני וכל כך מתאים למדינה מתוקנת.

יעקב מרגי: הגשתי את הצעת החוק הזאת בתיאום מלא עם שר התעשייה.

יעקב מרגי: עמדת השר – לפני שתי דקות דיברתי אתו - היא לדחוף ולקדם את החוק הזה.

יעקב מרגי: אם שואלים על עמדת משרד התעשייה, זאת עמדת שר התעשייה.

יעקב מרגי: אני מצטער שדווקא אני זה שמביא את עמדתו של השר בפורום הזה.

סטס מיסז'ניקוב: נמצא כאן יועץ משפטי של משרד התעשייה.

יעקב מרגי: דעתו בטלה לעומת דעתו של השר.

יעקב ליצמן: זאת עמדת הממשלה?

סטס מיסז'ניקוב: חבר הכנסת ליצמן, אתה איחרת.

סטס מיסז'ניקוב: אמרתי שהממשלה נגד ומשרד התעשייה בעד.

יעקב מרגי: יכול להיות שחבריי קודם ביקשו – איחרתי – ואני מבקש שהיום נקדם את ההצעה לקראת הצבעה בקריאה ראשונה ואם יש הערות, תיקונים וחיזוקים נעשה זאת לקראת קריאה שנייה ושלישית.

שגית אפיק: יש שאלה עקרונית שנראה לי שבין המציעים וגם לפי מה שנאמר כאן, אני לא בטוחה שיש הסכמה.

שגית אפיק: האם הכוונה שלכם היא להפוך את זה לסוג של מיקור חוץ אבל מסוג אחר?

שגית אפיק: כלומר, החוזים ייחתמו מעתה והלאה מול שירות התעסוקה ושירות התעסוקה יהיה הגוף שיהיה אחראי על אורות ויפעיל את התאגידים הפרטיים?

שגית אפיק: או להפוך את זה לחלק משירות התעסוקה, זאת אומרת, להפוך את זה לעובדי ציבור ועובדי המדינה כך שהתאגידים הפרטיים כבר יפסיקו לחיות בדרך שהייתה עד היום.

שלי יחימוביץ': לא, אנחנו לא שוללים.

שלי יחימוביץ': מכניסים את זה לתוך שירות התעסוקה, מעדיפים שהכל יהיה בתוך שירות התעסוקה, אבל לא שוללים את זה.

ליה שמטוב: התעסוקה תתרכז במקום אחד.

שגית אפיק: לא הבנתי.

שגית אפיק: זאת השאלה העקרונית.

שגית אפיק: הוועדה צריכה להחליט מה היא רוצה.

מוחמד ברכה: הוועדה רוצה ללכת בכיוון של האופציה השנייה שהזכרת.

סטס מיסז'ניקוב: אתה מדבר על אופציה שנייה והוא מדבר על אופציה ראשונה.

יעקב מרגי: אנחנו לא פוסלים את זה מראש, אבל זה יוכרע לקראת הקריאה השנייה והשלישית.

סטס מיסז'ניקוב: חבר הכנסת מרגי, כאשר אתה מצביע על החוק, צריך להצביע על משהו.

סטס מיסז'ניקוב: צריך לדעת על מה מצביעים.

שלי יחימוביץ': יש סייגים בחוק להתקשרות של שירות התעסוקה עם מפעילים פרטיים.

שלי יחימוביץ': הוא אחראי עליהם, הוא מפעיל אותם, ובאישור ועדת הכספים.

שלי יחימוביץ': יש שורה של סייגים שמבנים את הקשר בין השירות הזה שהיום הוא מנותק לחלוטין והוא עף במסלול טיסה נפרד לבין שירות התעסוקה.

שגית אפיק: לפי הנוסח שלכם, זאת אופציה א' ולא אופציה ב'..

שגית אפיק: הנוסח שאתם העברתם לוועדה שאומר ששירות התעסוקה יתקשר עם התאגידים באישור ועדת הכספים, ואם אני מבינה נכון כל התקשרות כזאת תובא לכאן לאישור.

ליה שמטוב: נכון.

שגית אפיק: זה סוג של מיקור חוץ וזה לא סוג של להכניס את זה לשירות המדינה.

שלי יחימוביץ': אנחנו הגשנו הצעת חוק מאוד ריאלית ומאוד מדודה.

שלי יחימוביץ': יכולנו לומר שייסגר עכשיו אורות לתעסוקה וכל התקציב של אורות לתעסוקה יועברו לשירות התעסוקה.

מוחמד ברכה: זה מה שאני אמרתי.

שלי יחימוביץ': זה מה שהיינו רוצים וזאת הצעת החוק של חבר הכנסת ברכה, אבל אנחנו מציעים הצעת חוק שיש לה ייתכנות והיא ניתנת ליישום מיד.

שלי יחימוביץ': אנחנו אומרים בואו בשלב הראשון נכפיף את אורות לתעסוקה לשירות התעסוקה, החוזים ממילא מסתיימים ביולי 2009 ונשאלת השאלה מה ייעשה כאשר יסתיימו החוזים.

שלי יחימוביץ': כרגע, במיידי, אנחנו רוצים להכפיף את אורות לתעסוקה לשירות התעסוקה.

זאב אלקין: כמה הערות פרוצדורליות כי אני חושב שמבחינת התוכן הדברים כבר נאמרו ועדיף שנדון בהערות פרטניות של היועצת המשפטית מאשר בהצהרות כלליות.

סטס מיסז'ניקוב: אני הבנתי שאתה הצטרפת לשורות האופוזיציה בוועדת הכספים.

זאב אלקין: לא, חס וחלילה.

סטס מיסז'ניקוב: בראשותכם, ניתן זכות דיבור גם לחלק השני של השולחן הזה.

תרצה בר-חיים: בוקר טוב.

תרצה בר-חיים: אני רוצה לייצג את הצד המקצועי של המרכזים שעובדים עם המשתתפים.

תרצה בר-חיים: אני לא רוצה להיכנס לצד הפוליטי אלא אני רוצה לדבר בשם התוכנית ולא בשם המפעילים.

תרצה בר-חיים: זאת תוכנית שמזה שלוש שנים, כפי שאני רואה, מעבר למנדט המיידי שלה ליישם אנשים.

שלי יחימוביץ': מה התפקיד שלך?

תרצה בר-חיים: אני מנהלת החברה בנצרת עילית.

שלי יחימוביץ': מי משלם לך שכר?

תרצה בר-חיים: הנהלת החברה.

שלי יחימוביץ': מה שם החברה?

תרצה בר-חיים: אגם מהלב.

שלי יחימוביץ': מי הבעלים?

תרצה בר-חיים: הבעלים הם 50 אחוזים חברה הולנדית ו-50 אחוזים חברה ישראלית.

שלי יחימוביץ': זה שההולנדים עושים לנו את שירות התעסוקה, זה ממש נפלא.

תרצה בר-חיים: חשוב לי להדגיש מספר נושאים שקרו במהלך שלוש השנים האלה.

תרצה בר-חיים: אני מנסה לתת התייחסות רצינית חסרת כל ציניות.

תרצה בר-חיים: לא באתי לכאן בהתנדבות אלא נבחרתי במכרז שמדינת ישראל הוציאה לפני שלוש וחצי שנים כשהיא הגדירה בדיוק מה כללי ההתקשרות, מה כללי העבודה, ומה שאנחנו ראינו מהיום הראשון שנכנסנו לעבודה זה הרבה מאוד הפרות של תנאים סוציאליים במציאות שהייתה קיימת.

תרצה בר-חיים: אנחנו מייצגים אנשים בבתי דין לעבודה, אנחנו דואגים שהם לא יישלחו לשום מקום שהוא מתחת לשכר מינימום לפחות, אלה אנשים שמתקדמים ומגיעים לרמות שכר יפות, אנחנו מקדמים שוויון הזדמנויות בתעסוקה, באים בדברים עם מקומות כדי שיפתחו שעריהם וייתנו אפשרויות לנשים, למגזר הערבי, וכל אלה דברים שקרו במהלך התוכנית הזאת במשך שלוש שנים.

תרצה בר-חיים: איך היא תנוהל, תחת מי היא תנוהל, אני לא נכנסת לזה.

תרצה בר-חיים: אני חושבת שנבנתה כאן תוכנית שנתנה את הדעת להרבה מאוד קשיים ומורכבויות בשוק העבודה בחברה והתוכנית הזאת חשפה אותם.

תרצה בר-חיים: כרגע היא התייצבה והגיעה לאיזושהי רמה של כללים שיכולה להתחיל לתת מענה טוב ונכון לכל אזרח שנקלע למצוקה הזאת ולמקום היום.

תרצה בר-חיים: לבוא היום ולומר שיש משהו שהתפתח והוא טוב, עכשיו משנים את הכל, צריך לעשות את השינוי הזה, אם עושים אותו, בזהירות רבה.

תרצה בר-חיים: צריך לאפשר את הכלים החיוביים שהתפתחו וזאת גמישות.

תרצה בר-חיים: גמישות, חברת הכנסת יחימוביץ, זה לא לפטר עובדים אחרי תשעה חודשים.

תרצה בר-חיים: גמישות זה לבוא בדברים עם חברות כוח אדם ולחייב אותן לא לפטר אחרי תשעה חודשים.

תרצה בר-חיים: גמישות זה לא להיות כפופים לכל מיני לחצים, את מי לשכור, את מי לשחרר מהתוכנית וכולי.

תרצה בר-חיים: אני יודעת מה אני אומרת כשאני אומרת גמישות ניהולית.

שלי יחימוביץ': את לא באה מחלל ריק.

שלי יחימוביץ': אנחנו יודעים מה המשמעות של המושג גמישות תפעולית.

תרצה בר-חיים: אני לא יודעת מי זה אנחנו יודעים.

תרצה בר-חיים: תבואי ותראי מה אצלנו.

קריאה: גמישות היא קשיחות לב.

תרצה בר-חיים: לא, גמישות היא לא קשיחות לב.

תרצה בר-חיים: תבואו לאזורים.

תרצה בר-חיים: אני לא יודעת מי מהחדר המכובד הזה פעם ביקר בתוכנית.

מרינה סולודקין: לקח שלוש שנים כדי לעשות סקר על מה שאתם עושים.

מוחמד ברכה: ראינו.

מוחמד ברכה: אנחנו לא מכירים מהיום.

תרצה בר-חיים: שינויים לא עושים ביום אחד ושינויים לא מטמיעים ברגע.

תרצה בר-חיים: הגיעה התוכנית ואחרי שלוש שנים היא מבטאת איזה שהם שינויים שהצטברו לאורך התקופה ועכשיו לא צריך לסגת.

תרצה בר-חיים: חברת הכנסת ליה שמטוב יכולה להעיד מה היא ראתה אצלנו במרכז ואיך זה עובד.

יעקב ליצמן: אדוני היושב-ראש, האם מצביעים היום על זה?

סטס מיסז'ניקוב: אמרתי שבשעה 09:50 אנחנו מסיימים את הישיבה אפילו אם מישהו יהיה באמצע דבריו.

אהרן חוטובלי: אני נציג ההסתדרות ויושב-ראש ועד העובדים של שירות התעסוקה.

אהרן חוטובלי: על שירות התעסוקה בשנים האחרונות עבר שינוי מבנה ארגוני מאוד גדול למרות הייבוש התקציבי שהאוצר מוביל זה עשרות שנים, מפטר עובדים, לא מאפשר לנו תקציבים.

אהרן חוטובלי: רק לפני שלושה חודשים שבתנו 40 יום כדי לקבל כלים כתומכי השמה, מה שהיה בשנה שעברה.

אהרן חוטובלי: יושב-ראש חברי רביב סובול שמייבש את שירות התעסוקה עד העצם ואין לנו עם מה לעבוד בשירות התעסוקה.

אהרן חוטובלי: אני מייצג עובדים שעושים השמה איכותית ביותר.

אהרן חוטובלי: אנחנו יכולים לעמוד במשימות ולעשות את זה הרבה יותר טוב מחברות פרטיות.

אהרן חוטובלי: שירות ממלכתי הוא שירות שטוב לאזרח וטוב לכולם והגיע הזמן שהאוצר יאפשר לעובדי מדינה לתת שירות לכל עם ישראל, כי היום הוא מייבש את כל עובדי המדינה ורוצים להוציא הכל להפרטות.

אשרת טוקר-מימון: אני מייצגת את עמדת מחויבות לשלום ולצדק חברתי, סנגור קהילתי והאגודה לזכויות האזרח.

אשרת טוקר-מימון: אנחנו עוקבים אחר התוכנית מהיום שהתחילו לתכנן אותה לפני יותר משלוש שנים.

אשרת טוקר-מימון: אנחנו כמובן תומכים מאוד בהצעות החוק של חבר הכנסת מרגי וקבוצת חברי כנסת, של חברת הכנסת ליה שמטוב.

זאב אלקין: אם אתם תומכים, אולי עדיף שתוותרי על זכות הדיבור כי אני מפחד שלא נוכל להגיע להצבעה.

אשרת טוקר-מימון: אני לא אעכב את ההצבעה.

אשרת טוקר-מימון: אני רוצה לומר שיש כאן הזדמנות לכנסת הנוכחית להציב איזה שהם קווי גבול שמלכתחילה היו צריכים להיות מוצבים וכרגע יש רק תיקון ובוודאי, אם מתוכננת פריסה ארצית, יש כאן איזשהו מתאר שחייבים להציב אותו בפני כולם.

אשרת טוקר-מימון: לגבי ההחזרה לשירות הציבורי, אני מזכירה שגם דוח דינור דיבר על החזרה לידי השירות הציבורי של הסמכויות המרכזיות.

אשרת טוקר-מימון: אם זאת מינהלת חדשה שקמה או אם זה שירות התעסוקה, כרגע יש לנו את שירות התעסוקה ועם כל זה שאנחנו בוודאי רואים נקודות שאפשר לשפר בשירות התעסוקה, אנחנו מאמינים שהיום זה חייב לחזור לשירות התעסוקה ללא שום עיכוב נוסף.

רן מלמד: אני מייצג את עמותת ידיד שעוקבת אחרי התוכנית כבר מספר רב של שנים.

רן מלמד: אני חושב שיש כאן כמה נקודות שקצת מבלבלים ביניהן.

רן מלמד: יש פה שאלה אחת מרכזית שאומרת לאן הולך שירות התעסוקה.

רן מלמד: אני חושב ששירות התעסוקה צריך להפוך לרשות ממלכתית, צריך להכניס את כל נושא התעסוקה בארץ, כולל הכשרה מקצועית, תחת כנפיו, אבל לשכות התעסוקה בצורה שלהן היום צריכות להשתנות.

רן מלמד: הגוף הזה צריך להפוך לגוף רגולטורי, לגוף מנהל, לגוף מפקח שאחראי אגב גם על נושא שלילה אבל לא על השמה.

ראובן ריבלין: לא הבנתי.

ראובן ריבלין: המלצתך היא שאני בתור חבר ועדה אצביע בעד החוק או לא?

רן מלמד: אני קורא לך כרגע בתור חבר ועדה לא להצביע בעד החוק אלא להמשיך לדון בו.

יעקב ליצמן: מה יעזור אם נדון בו?

רן מלמד: יש דוח שאומר שצריך לבדוק איפה החלקים החזקים של שירות התעסוקה ואיפה החלקים החלשים.

רן מלמד: היום על פי הצעת החוק הנוכחית, משמעות העברת החוק היא סגירת התוכנית.

רן מלמד: בואו נגיד את הדברים ונשים אותם על השולחן.

רן מלמד: רוצים לסגור את התוכנית, זאת המטרה.

יעקב ליצמן: אם זיכרוני לא בוגד בי, אתה היית בין המובילים נגד תוכנית ויסקונסין.

רן מלמד: נכון.

ראובן ריבלין: מה השתנה?

רן מלמד: אני אתקן אותך, סליחה.

יעקב ליצמן: אתה הובלת מלחמת עולם נגד ויסקונסין.

רן מלמד: אדוני, אני אתקן אותך.

סטס מיסז'ניקוב: אתה יכול לומר לנו מה זאת עמותת ידיד?

רן מלמד: עמותה שנותנת סיוע משפטי לנזקקים ברחבי הארץ ויש לה 27 מרכזים.

מוחמד ברכה: האם אתה או העמותה שלך מקבלים משכורת או מימון מאורות לתעסוקה?

רן מלמד: אנחנו יושבים במרכז התעסוקה בירושלים ואנחנו מסייעים לאנשים במרכז התעסוקה, בהחלט.

קריאה: תשאל למה.

קריאה: אתה יודע בדיוק למה.

יוסף פרחי: אתה היית פעם בשירות התעסוקה?

רן מלמד: הייתי לא מעט פעמים בשירות התעסוקה.

מוחמד ברכה: למען הגילוי הנאות, רק לפני שלוש שנים קיבלנו את החומר וההנחיות על העוולות של ויסקונסין ממר מלמד.

רן מלמד: נכון.

ליה שמטוב: אבל מאז השתנו הדברים.

רן מלמד: אני לא הגשתי אף פעם הצעת חוק לביטול התוכנית אלא השתי הצעות חוק שחלקן עברו לתיקון התוכנית וזה ההבדל הגדול.

שלי יחימוביץ': אגב, רק חברי כנסת יכולים להגיש הצעות חוק.

שלי יחימוביץ': גם הממשלה כמובן.

עמיחי כץ: המספרים שנאמרו כאן, הן לגבי עלות התוכנית בכלל והן לגבי ההשוואות בין ההשמות, מופרכים מהיסוד ואני עומד על המלים שלי ואני מוכן להביא מספרים.

עמיחי כץ: אין לי מושג מאיפה נלקחו המספרים האלה.

יוסף פרחי: מהבוס שלך.

יוסף פרחי: יושב-ראש המינהלת נמצא כאן.

יוסף פרחי: הוא הבוס שלך והוא נתן את הנתונים.

עמיחי כץ: הוא לא נתן הערכה של 450 מיליון שקלים.

יוסף פרחי: הוא נתן את הנתונים.

יוסף פרחי: שהוא יקום וידבר.

עמיחי כץ: מר פרחי, לפני שבוע קראתי בעיתון שהעלות היא 420, לפני חודש מספר אחר.

אהרן חוטובלי: אל תשכח שהיית עובד האוצר והובלת את ויסקונסין.

אהרן חוטובלי: אתה היית עובד האוצר.

אהרן חוטובלי: אתה לא צריך לדבר כך.

עמיחי כץ: יושב-ראש הוועדה, אני לא מביע כאן דעה כי אסור לי אלא אני מוסר נתונים.

עמיחי כץ: מי שרוצה לסתור אותי, מוזמן.

עמיחי כץ: האינפלציה לא הייתה כל כך גבוהה בשבועיים האחרונים שהעלות עלתה מ-420 ל-450 ואני לא מכיר גוף שמוסמך יותר ממני לומר מה העלויות המדויקות של התוכניות.

יוסף פרחי: הבוס שלך.

יוסף פרחי: הוא חותם על הכסף.

יוסף פרחי: תשאל אותו.

יוסף פרחי: שהוא יקום וידבר.

עמיחי כץ: הוא לא היה בתוכנית מהל"ב כך שהוא לא יכול לדעת מה היה שם.

מרינה סולודקין: ועדת חקירה.

מרינה סולודקין: אתם יותר מדיי מעונינים.

עמיחי כץ: היה אצלנו מבקר המדינה, היה מבקר פנים, ועדות ציבוריות והכל פתוח והכל על השולחן ולא מסתירים שום דבר.

סטס מיסז'ניקוב: רבותיי, השעה 09:50.

סטס מיסז'ניקוב: אני מודה לכל מי שבא.

סטס מיסז'ניקוב: אני מאוד מקווה וקורא למי שיבוא אחרי, או שלא יבוא אחרי, אני לא יודע מה תהיה תוצאת ההצבעה אחרי כן, להמשיך לדון בנושא.

סטס מיסז'ניקוב: אני מציע לעצמי או למי שבא אחרי להמשיך ולדון בנושא בשבוע הבא.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה.