ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 480, 2008-07-22 08:30

מיכאל מלכיאור: עבר החוק של חברי הכנסת אורי אריאל, זבולון אורלב ועוד כמה חברי כנסת, עבר בקריאה ראשונה, ואני, לפי הבטחה שהבטחתי לחבר הכנסת אורי אריאל, משתדל לגמור את זה במהירות הבזק לקריאה שנייה ושלישית.

מיכאל מלכיאור: זו העבודה שלנו.

מיכאל מלכיאור: אין לנו הרבה זמן, אני מקווה שנוכל לעשות את זה בהסכמה וביעילות, ואני מקווה שבשעה הקרובה.

מיכאל מלכיאור: אם אין הערות מקדימות, אני מציע שנתחיל לקרוא.

מיכאל מלכיאור: ואם יש הערות, נעצור בדרך.

תומר מוסקוביץ': תומר מוסקוביץ', משרד ראש הממשלה, מנהלת סל"ע.

תומר מוסקוביץ': אנחנו קיימנו התייעצויות – הלשכה המשפטית של משרד ראש הממשלה וועד המתיישבים – על שינוי אחד שהוא עקרוני ועוד שינוי אחד, שניהם רוחביים.

תומר מוסקוביץ': אז במקום להגיד אותם בכל סעיף אני, ברשותך, אומר אותם בהתחלה ואחרי זה נעיר בכל סעיף.

מיכאל מלכיאור: בסדר.

מיכאל מלכיאור: בבקשה.

תומר מוסקוביץ': השינוי המהותי הוא, שעל דעת כולם יותר טוב שתהיה לגוף הזה מועצת מנהלים אחת, שתיקרא: המועצה, ומתחתיה יהיה המנהל, ולא מועצה של 28 חברים, מתחתיה ועד מנהל של 15 חברים ומתחתיה מנהל.

תומר מוסקוביץ': זה יוצר סרבול מיותר.

מיכאל מלכיאור: אוקי, אם זה מוסכם.

אורי אריאל: זה מוסכם, לפחות על דעתי, ונדמה לי שמוסכם על כולם.

תומר מוסקוביץ': אז עכשיו זה ירוץ בכל הסעיפים, כי אנחנו מאחדים את שני הגופים למועצה ומקטינים אותה ל-15 אנשים, שזה גוף יעיל.

מיכאל מלכיאור: מועצה אחת של 15 אנשים ומתחתיה מנהל.

תומר מוסקוביץ': כן.

מיכאל מלכיאור: או.

מיכאל מלכיאור: קי.

תומר מוסקוביץ': זה שינוי אחד שנרוץ אתו לאורך החוק.

תומר מוסקוביץ': השינוי השני שהוא הרבה פחות משמעותי, כי הוא לא שינו תוכני, אלא רק מילולי – אבל כדאי להגיד אותו בהתחלה – הוא, שוועד המתיישבים ביקש – ואנחנו הסכמנו – שגם בשם החוק וגם במקומות אחרים תוזכר המורשת.

תומר מוסקוביץ': זה מוזכר במילא בתפקידים.

תומר מוסקוביץ': אבל שהחוק יהיה "המרכז למורשת ולהנצחת גוש קטיף", שזה – תיעוד הוא אמצעי.

תומר מוסקוביץ': המטרה העיקרית זה ההנצחה והמורשת.

תומר מוסקוביץ': זה במילא כתוב בחוק.

תומר מוסקוביץ': אין פה איזה שינוי אמיתי בחוק, אלא רק עניין של דגשים.

תומר מוסקוביץ': שני השינויים האלה ירוצו לאורך כל הסעיפים, אז נעיר עליהם בכל פעם שניתקל בהם.

אורי אריאל: גם זה מוסכם, אדוני היושב ראש.

מיכאל מלכיאור: בסדר.

תומר מוסקוביץ': החוק הזה הוא חוק תענוג, כי זה חוק בלי ניגוד עניינים.

תומר מוסקוביץ': כולם רוצים אותו, כולם רוצים שהוא יצליח.

תומר מוסקוביץ': זה מסוג חוקי המתנה שיש.

תומר מוסקוביץ': מבחינתי לבוא לפה ולתמוך בתיקון בחוק, זו ברכה.

מירב ישראלי: שם החוק.

מירב ישראלי: אז אמרנו: "הצעת חוק המרכז להנצחה ולמורשת של גוש קטיף" – אני צריכה לדבר עם הנסחית, איך זה יהיה עברית נכונה.

זבולון אורלב: רגע, המילה "לתיעוד" יורדת?

קריאות: כן.

קריאות: זה חלק מההנצחה.

תומר מוסקוביץ': זה חלק מההנצחה.

זבולון אורלב: טוב.

תומר מוסקוביץ': הרי לא מדובר פה על תיעוד טכני.

תומר מוסקוביץ': מדובר על תיעוד מנציח.

מירב ישראלי: "מטרת החוק 1.

מירב ישראלי: מטרתו של חוק זה להקים מרכז שינציח ויתעד - - -" פה אני חושבת שאפשר להשאיר את זה.

תומר מוסקוביץ': כן.

מירב ישראלי: "את ההתיישבות בגוש קטיף לאורך שנותיה ואת הפעילות בו, ובאמצעותו יונחלו ערכים לאומיים וחינוכיים".

תומר מוסקוביץ': אני מציע: "את ההתיישבות בגוש קטיף ואת מורשתה, ובאמצעותו יונחלו ערכים - - -" – הפעילות היא חלק מההתיישבות.

תומר מוסקוביץ': הרי ברור שתיאור ההתיישבות זה תיאור הפעולות בהתיישבות.

תומר מוסקוביץ': כדי שהמשפט יהיה פחות מסובך.

מירב ישראלי: איפה?

תומר מוסקוביץ': "את התיישבות בגוש קטיף ואת מורשתה, ובאמצעותו יונחלו ערכים לאומיים וחינוכיים".

תומר מוסקוביץ': להוריד את הפעילות.

מירב ישראלי: אז לאורך שנותיה ואת הפעילות.

אורי אריאל: לא, לא להוריד את הפעילות.

תומר מוסקוביץ': למה לא? אתה מתאר את ההתיישבות.

אורי אריאל: כי מחר ירצו לעשות משהו שהוא בגדר פעילות, יגידו: זה לא הנצחה, זה משהו אקטיבי.

קריאות: לא, ינציחו את הפעילות.

קריאות: את הפעילות שהייתה.

זבולון אורלב: את מורשתה – זה כולל את הפעילות.

מירב ישראלי: אז: "מטרתו של חוק זה להקים מרכז שינציח ויתעד את ההתיישבות בגוש קטיף ואת מורשתה, ובאמצעותו יונחלו - - -".

מירב ישראלי: בסדר?

אורי אריאל: מאה אחוז.

מירב ישראלי: "הגדרות 2.

מירב ישראלי: בחוק זה – 'האתר' – אתר ההנצחה והתיעוד של ההתיישבות והפעילות בגוש קטיף";

קריאה: המורשת.

תומר מוסקוביץ': אז אפשר: "של ההתיישבות בגוש קטיף ומורשתה", במקום הפעילות.

מירב ישראלי: "של התיישבות בגוף קטיף".

אורי אריאל: בכל מקרה: אתר ההנצחה והמורשת.

מירב ישראלי: כן, כן.

תומר מוסקוביץ': כן, בסדר.

תומר מוסקוביץ': "'האתר' – אתר ההנצחה של ההתיישבות בגוש קטיף ומורשתה".

תומר מוסקוביץ': אתה מנציח את המורשת.

מירב ישראלי: זה רק עברית.

תומר מוסקוביץ': עזוב, בכל מקרה הנסחית תשנה את זה בסוף.

מירב ישראלי: "'הארכיון' – ארכיון המרכז.

מירב ישראלי: 'הגנז', 'הגנזך', 'חומר ארכיוני', 'מוסד ממוסדות המדינה' – כהגדרתם בחוק הארכיונים, התשט"ו-1955.

מירב ישראלי: 'מוסד מוכר', 'המועצה להשכלה גבוהה' – כמשמעותם בחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח-1958.

מירב ישראלי: 'המכון' – המכון לחקר ההתיישבות והפעילות בגוש קטיף שהוקם לפי סעיף 23".

תומר מוסקוביץ': שוב: "המכון לחקר ההתיישבות בגוש קטיף ומורשתה, שהוקם לפי סעיף 23".

מירב ישראלי: או.

מירב ישראלי: קי.

מירב ישראלי: "המרכז" – נעשה את זה עוד פעם המרכז, להתאים.

תומר מוסקוביץ': המרכז בגוש קטיף – ומורשתה.

מירב ישראלי: כן.

מירב ישראלי: "'גוש קטיף' – חבל עזה והיישובים בצפון השומרון, שפונו לפי חוק יישום תכנית ההתנקות, התשס"ה-2005; 'השר' – ראש הממשלה.

מירב ישראלי: הקמת המרכז 3.

מירב ישראלי: מוקם בזה המרכז להנצחה ולתיעוד ההתיישבות והפעילות בגוש - - -".

אורי אריאל: סליחה, אני צריך רגע כי אני קופץ למעלה.

אורי אריאל: בשם אני מציע להוסיף לגוש קטיף את צפון השומרון.

תומר מוסקוביץ': לא, עשינו את זה בהגדרות.

מירב ישראלי: אמרנו שהכול יהיה גוש קטיף.

תומר מוסקוביץ': אמרנו שגוש קטיף זה מותר.

אורי אריאל: אני רוצה רגע לדבר על זה, עם כל הכבוד ויש לי כבוד, כידוע, לגוש הקטיף ולמותג של זה.

אורי אריאל: הכותרת יותר חשובה ממה שכתוב אחרי זה כי היא כותרת, לכן היא כותרת.

אורי אריאל: מה צריך להסביר?

אורי אריאל: אני רוצה לבקש מהחברים כן לקבל את זה שזה יהיה גוש קטיף וצפון השומרון, ואחרי זה בהמשך זה לא חייב הניסוחים של גוש קטיף או ה - - -

מיכאל מלכיאור: אפשר להוסיף שם חלקים נוספים שיש לנו?

אורי אריאל: כן.

אורי אריאל: אפשר מה שאתה רוצה.

אורי אריאל: אדוני, רק תבקש והכול לרשותך, בתנאי שתהיה ראש ממשלה.

אורי אריאל: יש פריימריז ואנחנו נתמוך בך.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה להגיד לך, אורי, הרי אף אחד לא יקרא לזה כך.

אורי אריאל: יקרא לזה מה?

מיכאל מלכיאור: לא יקרא לזה המרכז להנצחה ותיעוד של גוש קטיף מורשת וזה של צפון השומרון.

קריאה: אף אחד לא יקרא לזה כך.

זבולון אורלב: מה שחנכתם לפני שבועיים, מה כתוב בכניסה?

קריאה: גוש קטיף, רק גוש קטיף.

אורי אריאל: עשו גוש קטיף, יש במועצה האזורית שומרון רשויות.

זבולון אורלב: רגע אז יהיו שני אתרים?

אורי אריאל: לא יהיו.

יעל כהן: יהיה אתר אחד.

יעל כהן: גם אם לא יקראו לזה בשם החוק, החוק זה איזושהי אמירה כללית, גם אם לא יקראו לזה אחר כך בשם המלא והארוך, ואתה צודק לא יקראו לזה בשם ארוך.

מירב ישראלי: לא, לפעמים יש שם ממש ארוך ואחר כך משנים את זה אחרת, זה לא אומר שזה לא שמו של החוק.

אורי אריאל: לא, זה הכרח גם, לצערי זה היסטורי.

אורי אריאל: לצערי, זה קרה וגם פה וגם פה, בהחלט גוש קטיף צריך להוביל בחוק ובשם אבל זה לא יהיה נכון לא להזכיר את זה.

מיכאל מלכיאור: טוב, בואו.

מיכאל מלכיאור: זבולון, אתה מסכים?

זבולון אורלב: כן, אני מסכים.

מיכאל מלכיאור: טוב.

מירב ישראלי: רגע, אז צריך לראות איפה מכניסים את זה.

מירב ישראלי: מכניסים את זה בשם החוק.

אורי אריאל: מפה ואילך מבחינתי זה לא - - -

מירב ישראלי: אה, רק בשם.

יעל כהן: אז בשם ובסעיף 1 את צריכה.

זבולון אורלב: לא, גם במטרת החוק את צריכה להכניס.

מירב ישראלי: כן.

יעל כהן: בכותרת ובסעיף 1.

מיכאל מלכיאור: מעכשיו לא חוזרים אחורה.

מירב ישראלי: "הקמת המרכז 3.

מירב ישראלי: מוקם בזה המרכז להנצחה ולתיעוד ההתיישבות - - -" – עוד הפעם, אנחנו לא נגיד את זה שוב ושוב.

מירב ישראלי: בכל מקום זה יתוקן והפעילות, שוב, תרד.

מירב ישראלי: "המרכז יכלול אתר, מכון וארכיון.

מירב ישראלי: המרכז – תאגיד 4.

מירב ישראלי: המרכז יהיה תאגיד".

מירב ישראלי: כאן צריך להוסיף הוראה שהוא בגוף מבוקר.

מירב ישראלי: הוראה שהיא בכל התאגידים, אנחנו פשוט נעתיק אותה לפי חוק מבקר המדינה.

מירב ישראלי: או.קי.

מירב ישראלי: עכשיו המועצה, זה מה שנאמר פה קודם שמקטינים את המועצה ל-15.

מירב ישראלי: תקריאי את?

יעל כהן: כן.

מיכאל מלכיאור: לא, עוד הפעם צריך לקרוא את זה.

מירב ישראלי: לא, את הנציגים.

יעל כהן: עשינו פה את השינוי היסודי.

מיכאל מלכיאור: איך הם מורכבים.

יעל כהן: כן אני אקריא את כל מה שמוסכם ואולי בשני הנציגים האחרונים נתלבט גם ביחד.

זבולון אורלב: מי הדוברת?

יעל כהן: יעל כהן, ממשרד ראש הממשלה.

זבולון אורלב: יועצת משפטית?

יעל כהן: סגנית בכירה ליועצת המשפטית.

יעל כהן: נציג משרד ראש הממשלה, נציג חינוך, נציג משרד המדע התרבות והספורט, גנז מדינה, נציג הרשות מקומית שבתחומה יוקם המרכז, נציג מועצה להנצחה לפי חוק גנים לאומיים ואתרי הנצחה, נציג אקדמיה אחד, 6 נציגי מתיישבים – 5 מגוש קטיף ו-1 מצפון השומרון.

יעל כהן: עד כאן אנחנו ב-13 נציגים שהם ודאיים בעינינו.

יעל כהן: לגבי השניים הנוספים – דיברנו גם עם דורון, הנציג של המתיישבים, ויש קצת התלבטות.

יעל כהן: חלופה אחת היא שלמשרד ראש הממשלה יהיו שני נציגים בתור השר הממונה על החוק.

יעל כהן: חלופה נוספת היא ההסתדרות, חלופה שלישית – נציג של החטיבה להתיישבות של ההסתדרות הציונית העולמית.

יעל כהן: חלופה נוספת זה שיהיה נציג ציבור שיש לו קשר להתיישבות, לאו דווקא מבין המתיישבים.

זבולון אורלב: זה שניים מתוך שלושה.

יעל כהן: שניים מתוך השלושה, ואנחנו רוצים לעצור ב-15.

זבולון אורלב: אני מציע להוסיף את השלושה, למה צריכים את הנציג של המועצה להנצחה של רשות?

יעל כהן: זה מקובל בחוקי ההנצחה האחרים.

זבולון אורלב: עזבי אותי מה מקובל, תגידי לי עניינית למה צריך את זה?

יעל כהן: זה יוצר ממשק עם הגוף שמטפל בהנצחה בכל הארץ, יותר תיאום בפעילות, בהתנהלות השוטפת, באירועים שיכולים להיות משותפים או מתואמים.

מיכאל מלכיאור: המשקל שונה ממה שהיה במקור, ששם היה – יש פה הרבה יותר משקל למתיישבים.

תומר מוסקוביץ': לאו דווקא, כי היו הרבה נציגי ציבור שהורדנו אותם, היו 7 נציגי ציבור.

מיכאל מלכיאור: כן, אבל היו 7 נציגים של מתיישבי גוש קטיף מתוך 28, ופה יש 6 מתוך 15.

מיכאל מלכיאור: לא משנה זה לא אכפת לי.

תומר מוסקוביץ': היו עוד 7 נציגי ציבור.

מיכאל מלכיאור: אז למה לא להוסיף נציגי ציבור, שני נציגי ציבור וגמרנו את הסיפור.

מיכאל מלכיאור: אם גם פה היו 7 אז נשאיר 2.

תומר מוסקוביץ': אולי לעשות שני נציגי ציבור שיש להם זיקה לתחום ההתיישבות.

מירב ישראלי: מתחום ההתיישבות.

זבולון אורלב: מי בוחר אותם?

יעל כהן: ראש הממשלה.

תומר מוסקוביץ': ראש הממשלה.

תומר מוסקוביץ': בכל מקרה זה השר.

מיכאל מלכיאור: תמיד זה השר.

מירב ישראלי: אז מה זה?

מירב ישראלי: שני נציגי ציבור?

זבולון אורלב: בעלי זיקה - - -

תומר מוסקוביץ': בעלי זיקה להתיישבות בגוש קטיף.

זבולון אורלב: בעלי זיקה להתיישבות בגוש קטיף.

תומר מוסקוביץ': ואז זה הגיוני, פשוט ייבחר מישהו מהחטיבה להתיישבות או ראש מועצה בדימוס.

זבולון אורלב: או מישהו מאיגוד המושבים.

אורי אריאל: הפועל המזרחי של המפד"ל.

זבולון אורלב: לא של המפד"ל, אולי של הפועל המזרחי.

זבולון אורלב: או מישהו מאיגוד הישובים.

תומר מוסקוביץ': כן, העיקר שהוא לא יהיה עובד מדינה, זו ההגדרה.

יעל כהן: זה בסדר.

מיכאל מלכיאור: טוב.

מירב ישראלי: או.

מירב ישראלי: קי.

מירב ישראלי: אז סגרנו 15.

זבולון אורלב: למה לא לכתוב ישר אחד מהחטיבה להתיישבות ואחד מאיגוד המושבים?

תומר מוסקוביץ': רוצים שזה יהיה נציגי ציבור.

תומר מוסקוביץ': היושב ראש הציג.

זבולון אורלב: יש אנשים שטיפלו בזה, למה לא?

תומר מוסקוביץ': לא, אם הם טיפלו בזה והם פרשו אז אין בעיה כי יכולים להיות נציגי ציבור.

מיכאל מלכיאור: הם פרשו.

זבולון אורלב: לא הבנתי.

אורי אריאל: אפשר למצוא אותם, הם פרשו.

זבולון אורלב: לא, אם אתה מגדיר מישהו מהחטיבה להתיישבות זה מישהו שהוא עכשיו.

יעל כהן: הוא עכשיו מכהן.

מירב ישראלי: זהו, זה לא יכול להיות.

מיכאל מלכיאור: בואו, נשאיר את זה כך.

יעל כהן: נציג ציבור זה גם כאלה שהיו וכבר לא בתפקיד.

יעל כהן: להפך, זה כאלה שהם כבר לא בתפקיד.

זבולון אורלב: זה הכי טוב.

זבולון אורלב: איך שאתם רוצים.

מיכאל מלכיאור: בואו נמשיך.

מירב ישראלי: "יושב ראש המועצה 6.

מירב ישראלי: המועצה תמנה מבין חבריה, באישור השר, את היושב ראש ואת ממלא מקומו.

מירב ישראלי: תפקידי המועצה - - -" – פה, מכיוון שיש איחוד עכשיו בין המועצה לוועד המנהל, צריך לעשות איזושהי התאמה בתפקידים, התפקידים שהיו של הוועד המנהל.

זבולון אורלב: תכניסי את התפקידים של הוועד המנהל פה.

מירב ישראלי: זהו, זה בדיוק מה שאני אומרת.

מירב ישראלי: אז פה יעל הציעה כמה דברים: "לקבוע את מדיניותו הכללית של המרכז ואת קווי הפעולה שלו" – זו עוד רמה של פירוט.

מירב ישראלי: "לקבל דוחות על פעילות המרכז מהמנהל לאשר את תקציב המרכז ואת תכנית העבודה השנתית שלו" – יש פה את התפקידים של הפיקוח והדיון בדוחות, סעיף 9(3) ו-(4), שיעלו להיות סעיף 7 עכשיו.

מירב ישראלי: זהו.

מירב ישראלי: אני חושבת שזה מכסה את הכול.

מירב ישראלי: נכון?

תומר מוסקוביץ': כן.

מירב ישראלי: 8 יורד.

יעל כהן: מירב, אולי במקום 9(4), אולי במקום "לקבוע מסקנות" – לקבל החלטות בעניינה?

מיכאל מלכיאור: רגע, לא הגענו לזה.

תומר מוסקוביץ': הגענו.

מירב ישראלי: הגענו והעלינו את זה.

יעל כהן: זה פשוט ניסוח שראיתי.

מירב ישראלי: "תפקידי הוועד המנהל 9.(4) לדון בדו"חות שהמבקר הפנימי יגיש לה" – ו - - -?

יעל כהן: במקום: "לקבוע מסקנות" לכתוב: "לקבל החלטות בעניינה".

מירב ישראלי: "ולקבל החלטות בעניינה".

תומר מוסקוביץ': זה יותר נכון כי המסקנות זה התפקיד שלה.

מירב ישראלי: אין בעיה.

מירב ישראלי: בסדר.

מירב ישראלי: או.

מירב ישראלי: קי, זה יעלה לפה.

מירב ישראלי: 9 יורד.

מירב ישראלי: או.

מירב ישראלי: קי.

מירב ישראלי: 10, ועדות משנה, צריך?

יעל כהן: זה גם יכול לרדת.

יעל כהן: לא צריך.

קריאה: למה?

יעל כהן: יש סמכות להקים ועדות משנה גם בלי הסעיף הזה שהוא מאוד מסורבל.

תומר מוסקוביץ': לא, אבל אמרנו – מה שהצגתי בפעם הקודמת זה שיהיה ברור שזה לא רק מקרב חבריה.

תומר מוסקוביץ': אני מתכוון, שאפשר להקים לא רק מקרב חבריה.

זבולון אורלב: לא, סעיף 10 הוא טוב מאוד.

יעל כהן: אין לי התנגדות.

תומר מוסקוביץ': תשאירו את זה.

מירב ישראלי: או.

מירב ישראלי: קי.

מירב ישראלי: אבל אז אולי צריך להוסיף סעיף שמגביל את הפנייה לוועדות משנה בנושאים מסוימים.

זבולון אורלב: מה?

מירב ישראלי: אנחנו בדרך כלל מוסיפים סעיף שאפשר לפנות לוועדות משנה.

אורי אריאל: לפי המטרות, לא? יש סעיף מטרה.

תומר מוסקוביץ': למשל התקציב - - -

מירב ישראלי: למשל, התקציב, בדיוק, מינוי המנהל.

יעל כהן: כן, זה משהו מקובל.

מירב ישראלי: תוכנית העבודה השנתית.

מירב ישראלי: דברים שהם ברמה.

זבולון אורלב: לא הבנתי.

תומר מוסקוביץ': המועצה לא יכולה להקים ועדה לעניין קביעת תוכנית העבודה של הרשות.

יעל כהן: להתפרק מסמכויותיה המרכזיות.

זבולון אורלב: היא לא יכולה, ואז יביאו את זה לאישור.

תומר מוסקוביץ': לא, אז זה לא מגביל את הסמכות.

מירב ישראלי: זהו.

מירב ישראלי: זה לא מעביר סמכות.

זבולון אורלב: איפה כתוב שהיא מעבירה סמכות?

תומר מוסקוביץ': יש דברים שהיא כן יכולה להעביר.

זבולון אורלב: איפה כתוב שהיא מעבירה?

זבולון אורלב: איפה כתוב ב-10 שהיא מעבירה סמכות?

תומר מוסקוביץ': כתוב ככה: "המועצה רשאית.

תומר מוסקוביץ': .."

זבולון אורלב: לא כתוב שם שהיא מעבירה סמכות, אין כאן האצלת סמכות.

תומר מוסקוביץ': אתה צודק, אין כאן האצלת סמכות.

זבולון אורלב: אין כאן האצלת סמכות.

תומר מוסקוביץ': צודק.

זבולון אורלב: אין כאן האצלת סמכות.

זבולון אורלב: אם הייתה האצלת סמכות – אלה ועדות משנה שצריכות לעשות את העבודה.

זבולון אורלב: להפך, תהיה ועדת תקציב שתשים ותלך ותבוא.

תומר מוסקוביץ': השתכנענו.

תומר מוסקוביץ': הלאה.

תומר מוסקוביץ': 11.

מירב ישראלי: לא קראנו את זה, רגע.

מירב ישראלי: "ועדות משנה 10.

מירב ישראלי: (א) המועצה רשאית למנות ועדות משנה מבין חבריה, ורשאית היא לצרף כחברים בוועדות אלה גם מי שאינו נמנה עם חבריה ובלבד שיושב ראש כל ועדה יהיה חבר המועצה ולפחות חמישית מחבריה יהיו חברי מועצה.

מירב ישראלי: " זה משהו שמקובל בתאגידים אחרים.

מירב ישראלי: "(ב) על חברי ועדות המשנה שאינם חברי המועצה יחולו הוראות סעיף 13(2) - - -" – שזה - - -

תומר מוסקוביץ': 13.א.2.

מירב ישראלי: א.2, נכון, זו הרשעה בעבירה.

מירב ישראלי: 13.א.2.

מירב ישראלי: "וכן יחולו הוראות סעיף 30.

מירב ישראלי: " – שזה ניגוד עניינים.

מירב ישראלי: "ואולם רשאי השר, באישור ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת , לקבוע הוראות למניעת חשש לניגוד עניינים; קבע השר כאמור, יחולו ההוראות שקבע".

מירב ישראלי: ב-11 זה יהיה "המועצה" במקום: "הוועד המנהל.

מירב ישראלי: " תקנון 11.

מירב ישראלי: (א) המועצה תתקין בתוך שנה אחת מיום מינויה - - -"

תומר מוסקוביץ': רציתי לעשות להם חיים קצת יותר קשים, שישה חודשים מספיק, אני חושב.

תומר מוסקוביץ': הרי בסופו של דבר בלי התקנון הזה קשה מאוד לגוף להתחיל לעבוד, שיעבדו.

יעל כהן: היא יכולה לעשות את זה גם בחמישה חודשים.

תומר מוסקוביץ': כן, אבל את יודעת איך אומרים, בתוך עמנו אנחנו חיים, עושים הכול ברגע האחרון.

מירב ישראלי: כמה זמן ייקח למנות את המועצה?

יעל כהן: למנות את המועצה זה יכול לקחת - אלה הרי מינויים שצריכים אישור.

יעל כהן: זה לוקח בסביבות חצי שנה, בדרך כלל.

יעל כהן: אבל פה זה מיום מינויה.

מירב ישראלי: אני אומרת שזה ייקח שנה וחצי.

מיכאל מלכיאור: כל דבר יעשה שבוע אחרי תום המועד.

תומר מוסקוביץ': נכון, אז לכן אני אומר חצי שנה.

תומר מוסקוביץ': אם זה היה מיום החוק אז הייתי אומר לך ששנה זה נכון.

תומר מוסקוביץ': אפשר לעשות או שנה מיום החוק או חצי שנה מיום המינוי.

יעל כהן: לא, עדיף מיום מינויה.

מירב ישראלי: נכון, זה תאריך שאתה לא יודע.

יעל כהן: כי המועצה לא אחראית על מינויה.

תומר מוסקוביץ': חצי שנה מיום המינוי זה מספיק.

מירב ישראלי: 6 חודשים.

מירב ישראלי: "תקנון 11.

מירב ישראלי: (א) המועצה תתקין, בתוך חצי שנה מיום מינויה, ולאחר התייעצות - - -" – לא צריך "התייעצות עם המועצה" כי זו היא בעצמה – "את תקנון המרכז ובו ייקבעו, בין היתר, הוראות בדבר פעולות המועצה, מנהל ושאר מוסדות המרכז, סמכויות המוסדות וחובותיהם, וסדרי עבודתם, לרבות הוראות בדבר מניין חוקי, דרכי קביעת התקציב ושינויים ותיקונים בתקנון, והכול ככל שאלה לא נקבעו לפי חוק זה".

תומר מוסקוביץ': והתקנות שמכוחן.

מירב ישראלי: מה?

מירב ישראלי: זה לפי, זה כולל.

יעל כהן: זה כולל.

מירב ישראלי: זה בסדר, עשינו את זה במיוחד.

תומר מוסקוביץ': לא צודקת.

יעל כהן: מירב, הערה לסעיף הזה אם סיימת?

מירב ישראלי: כן.

יעל כהן: הנציגים של המתיישבים ביקשו שנשלב איפשהו בחוק מנגנון שמשקף את זה שהמרכז יהיה בהידברות עם הנציגים של הפעילות שפונות.

יעל כהן: חשבנו שאולי המקום שמתאים זה לכתוב שבתקנון יקבעו הוראות בעניין הזה, כי לכתוב את ההוראות האלה בחוק זה קשה ואלה גם דברים שלא מתאימים לניסוח של חקיקה.

יעל כהן: אולי לומר שבתקנון צריך לקבוע גם הוראות בנושא של הידברות עם נציגיה.

מיכאל מלכיאור: אני לא מבין.

מיכאל מלכיאור: הרי רוב המועצה זה נציגי הקהילות.

דורון בן שלומי: לא, לא הרוב, שליש.

מיכאל מלכיאור: לא שליש, שבעה פלוס שניים, שהוספנו עכשיו.

דורון בן שלומי: שישה.

מיכאל מלכיאור: סליחה, שישה פלוס שניים מתוך 15 זה לא שליש, זה רוב.

מיכאל מלכיאור: וזה ברור מאליו, זה גוף העניין.

דורון בן שלומי: אל"ף זה בסדר גמור, מה שהעליתי, לא רוצה להאריך את זה – רק שלא יוצר מצב שיבוא מנהל, בסופו של דבר יבוא מנהל ויחליט להקים את המרכז הזה ב- - -

קריאה: מרכז חתונות, או.

קריאה: קי.

דורון בן שלומי: לא, הוא יחליט להקים אותו בכרמיאל.

דורון בן שלומי: למה?

דורון בן שלומי: כי ראש העיר שם הוא בעד העניין, יש תורם שמוכן לתרום שם מבנה עבור גוש קטיף, רוצים לחזק את העיר כרמיאל- - -

מיכאל מלכיאור: ומה?

דורון בן שלומי: אז ברגע שאנו מגדירים בחוק עצמו שגם צריך להיות למרכז הזה זיקה, וניסינו גם להגיע לזה - - -

מיכאל מלכיאור: זיקה גיאוגרפית?

דורון בן שלומי: זיקה לא גיאוגרפית פיזית אלא זיקה הקשרית לקהילות שהיו בגוש הקטיף.

זבולון אורלב: לא המועצה מחליטה על כזה דבר?

מיכאל מלכיאור: המועצה.

יעל כהן: תכף נדבר בנפרד גם על המיקום, בוודאי שהמועצה.

דורון בן שלומי: אני אומר, בוודאי שהמועצה צריכה בסוף להחליט.

דורון בן שלומי: אבל אנחנו יודעים שמנהל טוב יודע גם להוביל מועצה לכל מיני החלטות.

מיכאל מלכיאור: אבל את זה הוא יכול לעשות גם אם אתה כותב משהו בתוך החוק.

דורון בן שלומי: אלה גבולות גזרה צרים מאוד –ודבר שני שאמרנו, במועצה יש אנשים.

דורון בן שלומי: אמרנו שגם המועצה הרחבה ששישה מתוכה הם אכן נציגים מתוך האנשים - - -

מיכאל מלכיאור: ושניים נוספים עם זיקה למתיישבים.

דורון בן שלומי: לא, זיקה להתיישבות.

מיכאל מלכיאור: לא לכלל ההתיישבות.

דורון בן שלומי: נכון.

דורון בן שלומי: בסדר גמור.

דורון בן שלומי: אמרו שיכול להיות, נגיד, בן אדם שהיה בחטיבה להתיישבות 20 שנה והיום הוא במיל', מצוין.

דורון בן שלומי: הוא מצוין עכשיו לנושא.

דורון בן שלומי: דיברנו על זה שצריך להכניס הידברות.

דורון בן שלומי: היום בהרבה תכניות מתאר, כשעושים תכניות מתאר, יש הידברות עם הציבור.

זבולון אורלב: ההידברות מתקיימת בתוך המועצה.

זבולון אורלב: במועצה יש שישה פלוס שניים.

זבולון אורלב: אין לך הידברות גדולה מזה.

דורון בן שלומי: אין בעיה.

זבולון אורלב: זו ההיוועצות.

זבולון אורלב: להפך.

זבולון אורלב: דורון, אלו נציגים שנבחרו.

זבולון אורלב: אחרת מה שיקרה - - -

דורון בן שלומי: נבחרו פה על ידי ראש הממשלה.

זבולון אורלב: תחשוב על סיטואציה שעכשיו צריכים להיוועץ עם התושבים.

זבולון אורלב: עשרה יישובים אומרים: תקימו את זה בבאר שבע ועשרה יישובים אומרים: תקימו את זה בירושלים.

זבולון אורלב: מה תעשה?

זבולון אורלב: ככה זה לא משהו מחייב, זו ההיוועצות.

מירב ישראלי: "התקנון וכל שינוי בו יעברו לאישור המועצה"– לא צריך.

יעל כהן: לא, כל שינוי בו, להסמיך את המועצה לעשות שינויים.

מיכאל מלכיאור: כן.

מירב ישראלי: זה ברור.

מירב ישראלי: זה נובע מהתקנון.

מירב ישראלי: אז אני מוחקת.

מירב ישראלי: "תקופת כהונה של חבר המועצה 12.

מירב ישראלי: "חבר המועצה יתמנה לתקופה של שלוש שנים.

מירב ישראלי: "

זבולון אורלב: למה שלוש שנים?

זבולון אורלב: זה המקובל?

תומר מוסקוביץ': היום בכולם.

תומר מוסקוביץ': בחברות.

יעל כהן: גם בתאגידים.

קריאה: עד שנכנסים ועד שהוא לומד.

זבולון אורלב: כל הזמן עוסקים במינויים.

קריאה: לא.

יעל כהן: יש בחוקים או 3 או 4.

זבולון אורלב: עד שמתמנים.

אורי אריאל: זה לא המנהל, זה הדירקטור.

זבולון אורלב: תגיד לי, יש לך איזו חברה ממשלתית שכל הדירקטורים מלאים כל הזמן?

תומר מוסקוביץ': לא, אבל דווקא זה טוב.

זבולון אורלב: לך דווקא יש ניסיון בעניין הזה, לך יש ניסיון רב.

זבולון אורלב: למה מראש לקבוע?

זבולון אורלב: לא יודע, זה לא נראה לי.

מיכאל מלכיאור: טוב, אז תכתוב ארבע ואפשר תקופה נוספת אז זה שמונה.

מירב ישראלי: תקופת כהונה אחת נוספת ללא הגבלה, והם רוצים לעשות הגבלה על העובדים שהם לא עובדי מדינה ולא נציג של מישהו.

תומר מוסקוביץ': שימנו אותו אולי לתקופת כהונה אחת, שמונה שנים הוא יהיה שם זה מספיק.

מירב ישראלי: אז בעצם מי שלא עובד מדינה- - -

תומר מוסקוביץ': מה שקורה הוא שאנשים הופכים להיות מסמרים בלי ראש בגופים האלה ואף אחד לא זוכר שמינו אותם שם.

מירב ישראלי: אז זו תקופת כהונה אחת נוספת ואז הצעתם שלוש שנים.

תומר מוסקוביץ': לא, תעשי ארבע.

תומר מוסקוביץ': ארבע וארבע זה שמונה שנים.

יעל כהן: במקור כתבנו שלוש פלוס שלוש.

זבולון אורלב: אני רוצה להודיע לפרוטוקול שאני סומך על אורי אריאל.

מירב ישראלי: אז מה שסיכמנו: חבר מועצה יתמנה של תקופה של ארבע שנים ואפשר למנותו לתקופות נוספות ולגבי מי שאינו עובד - - -

תומר מוסקוביץ': לתקופה נוספת.

יעל כהן: לא, תקופות נוספות.

מירב ישראלי: לגבי מי שאינו עובד מדינה או נציג גוף תקופת כהונה אחת נוספת.

זבולון אורלב: מה זה נציג גוף?

מירב ישראלי: מישהו שמייצג במועצה.

יעל כהן: נגיד נציג הרשות המקומית, כמו עובד מדינה.

זבולון אורלב: לא, אבל הנציגים של המתיישבים הם גם נציגים.

מירב ישראלי: לא, אבל בדרך כלל מונים לפי - - -

תומר מוסקוביץ': תכניסו בדיוק.

מירב ישראלי: אני אעשה על פי פסקאות, הכי ברור, שלא יהיו אי ודאויות.

מירב ישראלי: "פקיעת כהונה של חבר המועצה והשעיה מכהונה 13.

מירב ישראלי: (א) חבר המועצה יחדל לכהן לפני תום תקופת כהונתו באחת מאלה: (1) התפטר במסירת כתב התפטרות לשר; (2) הורשע בעבירה אשר מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לשמש כחבר המועצה; (3) חדל להיות עובד המשרד הממשלתי או עובד או חבר בגוף שאותו הוא מייצג במועצה; (4) לגבי נציג הציבור – אם נתמנה להיות עובד המדינה.

מירב ישראלי: (ב) הוגש כתב אישום נגד חבר המועצה בשל עבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לשמש כחבר המועצה, רשאי השר להשעותו מכהונתו עד לסיום ההליך בעניינו ולמנות לו ממלא מקום למשך תקופתה השעיה, לפי הוראות סעיף 5.

מירב ישראלי: העברה מכהונה של חבר המועצה או חבר הוועד המנהל 14.

מירב ישראלי: השר רשאי להעביר חבר מועצה או חבר הוועד המנהל - - -" – חבר הועד המנהל אני מוחקת, כמובן – מכהונתו לפני תום תקופת כהונתו בשל אחת מאלה: (1) נבצר ממנו, דרך קבע, למלא את תפקידו; (2) נעדר משלוש ישיבות רצופות, או מארבע ישיבות בתוך שנה אחת של המועצה, לפי העניין.

מירב ישראלי: "

יהודית גידלי: לא.

יהודית גידלי: של המועצה, נקודה.

מירב ישראלי: נכון.

מירב ישראלי: יעל, הייתה לך גם פה הערה?

יעל כהן: כן, מקובל בחוקים אחרים גם שהשר יתייעץ עם יושב ראש המועצה לפני שהוא יעשה את ההעברה מכהונה וגם ייתן זכות טיעון לחבר.

יעל כהן: זה הוא חייב ממילא.

מירב ישראלי: בסדר.

מירב ישראלי: "תוקף פעולות 15.

מירב ישראלי: קיומה של המועצה, סמכויותיה ותוקף החלטותיה ופעולותיה לא יפגעו מחמת שנתפנה מקומו של חבר מחבריה או מחמת ליקוי במינויו או בהמשך כהונתו, ובלבד שרוב חברי המועצה מכהנים כדין".

מירב ישראלי: עכשיו פה רציתם להוסיף גם פיזור וכינון?

יעל כהן: פיזור וכינון כמו בחוק המרכז למורשת הדרוזים.

מירב ישראלי: זה מקובל, אני אגיד לכם במה מדובר.

מירב ישראלי: בסעיף 12 אומרים כך: "ראה השר כי המועצה אינה ממלאת את תפקידה באופן נאות יודיע למועצה בהודעה בכתב שישלח ליושב ראש המועצה שאם בתוך מועד שייקבע לא תמלא את המוטל עליה בהתאם להוראות חוק זה, כפי שפירט השר בדרישותיו, יפזר את המועצה.

מירב ישראלי: לא מילאה המועצה את שיוטל עליה כאמור בסעיף קטן (א) בתוך מועד שקבע השר בהודעתו, רשאי השר להורות על פיזור המועצה".

מירב ישראלי: כינון מועצה חדשה - " החליט השר לפזר את המועצה, כאמור בסעיף 11, תמונה מועצה חדשה בדרך הקבועה בסעיף של המינוי, בתוך 60 ימים מיום הפיזור".

מירב ישראלי: מקובל?

מיכאל מלכיאור: כן.

מירב ישראלי: "החזר הוצאות 16.

מירב ישראלי: חברי המועצה לא יהיו זכאים לשכר בעד חברותם במועצה, אך יהיו זכאים להחזר הוצאות שיוציאו במילוי תפקידם, כפי שיקבע השר, באישור שר האוצר, ובלבד שאינם זכאים לקבל ממקור אחר החזר הוצאות.

מירב ישראלי: "

תומר מוסקוביץ': באישור שר האוצר או בהסכמתו?

מירב ישראלי: פה, אני חושבת שלקחנו את זה מסעיפים אחרים.

יעל כהן: יש כאלה שאומרים באישור ויש כאלה שאומרים בהסכמה.

מירב ישראלי: כן.

תומר מוסקוביץ': אני חושב שכשהשר הוא ראש הממשלה, יותר יפה לכתוב הסכמה.

תומר מוסקוביץ': שר האוצר מסכים הוא לא מאשר לראש הממשלה.

מירב ישראלי: בסדר, אני אבדוק את זה ניסוחית.

אורי אריאל: כשאומרים שר האוצר זה שר האוצר אישי או שהוא יכול להסמיך מישהו?

תומר מוסקוביץ': לא, זה שר האוצר.

יעל כהן: שר האוצר.

מירב ישראלי: כי זה כללים.

תומר מוסקוביץ': זה כמו תקנות.

תומר מוסקוביץ': אתה לא רוצה - - -

מירב ישראלי: זה לא פרטני.

אורי אריאל: אתה יודע מה אני רוצה?

תומר מוסקוביץ': זה תקנות.

אורי אריאל: בסדר, הלאה.

מירב ישראלי: "מינוי המנהל 17.

מירב ישראלי: (א) המועצה, באישור השר, תמנה מנהל כללי למרכז (בחוק זה - המנהל).

מירב ישראלי: (ב) המנהל ימונה לתקופה של 4 שנים ואפשר לשוב ולמנותו מחדש, באישור השר, לתקופות כהונה נוספות כאמור".

מירב ישראלי: אתם רוצים פה הליך לאיתור מועמדים?

יעל כהן: לא.

יעל כהן: לא.

תומר מוסקוביץ': גם פה אני חושב שהנכון זה לעשות – אני מציע, זו באמת הדעה האישית שלי – תקופת כהונה אחת נוספת.

תומר מוסקוביץ': זה בכלל מגמה היום, לעשות קדנציות, לא לתת לאנשים להיות 40 שנה באותו תפקיד.

אורי אריאל: אני נגד.

מירב ישראלי: המנהל הוא בעצם אדם מקצועי.

תומר מוסקוביץ': אני אגיד לך מה קורה בדברים האלה, הרבה פעמים קורה – קודם כל יש היום בכלל גישה במדינה שאת כל התפקידים הבכירים מעבירים לקדנציה.

תומר מוסקוביץ': יועצים משפטיים של משרדים, פרקליטי מחוז, היועץ המשפטי לממשלה.

אורי אריאל: מי אמר שזה טוב?

אורי אריאל: אתה יודע אני ראיתי עוד דברים שהמדינה עושה והם לא כל כך טובים.

תומר מוסקוביץ': אני חושב שזה טוב.

אורי אריאל: עיין ערך הסיבה לחוק הזה.

מירב ישראלי: יערה, מה המדיניות עכשיו בתאגידים לגבי מנהל?

מירב ישראלי: זה כמו חבר מועצה או שיש קציבה של כהונה?

מירב ישראלי: לאיזה כיוון אתם הולכים?

יערה למברגר: זו סוגיה מורכבת.

יערה למברגר: גם יעל תוכל לספר על זה.

יערה למברגר: זה עכשיו נמצא בליבון ובחינה מחדש – זה תלוי, יש מחשבה כוללת על הנושא הזה.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה להציע, תראו אם זה מישהו טוב, אם זה לא מישהו טוב אז הוא יהיה רק כהונה אחת.

מיכאל מלכיאור: אם זה באמת מישהו טוב, מזוהה עם זה, למה צריך להחליף אותו?

מיכאל מלכיאור: אלה דברים לא הגיוניים שאנחנו עושים פעמים רבות.

אורי אריאל: הדבר היחיד שאני יכול להסכים זה עם כך שלא יעלה על ארבע תקופות.

אורי אריאל: נותן להם 16 שנה, זה לא פנסיה אבל מחליפים פעם, בסדר.

אורי אריאל: כדי לרענן.

תומר מוסקוביץ': בוא נתפשר על שלוש.

תומר מוסקוביץ': למרות שאין לי שום - - -

אורי אריאל: אני מכיר את זה מהצבא, יש לזה המון יתרונות, גם במערכת האזרחית.

אורי אריאל: יש לזה יתרונות ויש המון חסרונות, יש המון ידע שנצבר אבל צריך ללכת.

אורי אריאל: כולם רוצים אותו אבל אי אפשר.

אורי אריאל: למה אי אפשר?

אורי אריאל: לוקח שלוש שנים להבין איפה נמצאים.

אורי אריאל: עוד שלוש שנים ואז אומרים לו תלך.

תומר מוסקוביץ': בדרך כלל הנזק הנגרם מאנשים לא ראויים יותר גדול מהמקרה הזה.

אורי אריאל: אבל אתה לא צריך להשאיר אותם.

תומר מוסקוביץ': בחיים האמיתיים הם נשארים כי הם צוברים בסיס כוח במועצה ואנשים חייבים להם וזה פתאום נהיה פגיעה.

מיכאל מלכיאור: אבל זה ראש הממשלה ממנה.

מירב ישראלי: מנהל המועצה באישור השר.

תומר מוסקוביץ': פשוט מניסיון החיים של כל המערכת הציבורית, שאחר כך אומרים: האנשים האלה מסמרים בלי ראש.

מיכאל מלכיאור: טוב, בסדר.

מיכאל מלכיאור: אתה מוכן לשלוש תקופות, אורי?

אורי אריאל: לשלוש אני מוכן.

מירב ישראלי: שלוש תקופות.

מיכאל מלכיאור: אנחנו תמיד נותנים אפשרות.

מירב ישראלי: אתם רוצים פה הליך לאיתור מועמדים?

תומר מוסקוביץ': כן.

יעל כהן: אני חושבת שבפועל זה ההליך שאנחנו נקיים.

יעל כהן: יש תאגידים שזה לא כתוב בחוק אבל אני עושה את זה גם ככה.

תומר מוסקוביץ': שימי את זה בתקנון.

יעל כהן: רוב הסיכויים שזה מה שנעשה.

מירב ישראלי: אם אתה רוצה לעשות את זה תגיד את זה, אם אתה רוצה להסמיך את המועצה אז המועצה תחליט איך.

תומר מוסקוביץ': אני חושב שברגע שנותנים למועצה את הזכות לבחור, ממילא זה ועדת איתור, המועצה היא ועדת האיתור.

זבולון אורלב: אין בעיה, רק הייתי מגביל את זה בזמן.

מירב ישראלי: מה?

מירב ישראלי: את מה להגביל?

יעל כהן: לא, זה בסוף יגיע להוראת מעבר, נגיד תוך כמה זמן צריך למנות את המוסדות ונתייחס גם לזה.

יעל כהן: בסדר?

זבולון אורלב: אין בעיה.

יעל כהן: זו שאלה טובה.

מירב ישראלי: אז להכניס או להכניס?

יעל כהן: מה עמדתכם?

יעל כהן: אתם מעדיפים שלא?

יערה למברגר: אני חושבת - - -

מירב ישראלי: בחילופי יושב ראש, למשל, הכנסנו את זה עכשיו.

יערה למברגר: אז בואו נכניס את זה.

מירב ישראלי: כן?

יעל כהן: זה ההליך המקובל שעושים היום בתפקידים מהסוג הזה.

מיכאל מלכיאור: כן.

מירב ישראלי: את התקנון המועצה קובעת, אם היא תרצה היא תקבע.

מירב ישראלי: אז מה?

מירב ישראלי: להכניס?

יעל כהן: כן.

מירב ישראלי: כי זו צריכה להיות איזה חשיבת רוחב, אם אנחנו עושים בחוק הזה ככה ובחוק הזה ככה.

מירב ישראלי: צריך לוודא שזו מדיניות כוללת.

מירב ישראלי: אני חושבת.

מירב ישראלי: "תפקידי המנהל 18. (1) ניהול המרכז – האתר, המכון והארכיון; יישום החלטות המועצה והוועד המנהל - - -" – הוועד המנהל יורד.

מירב ישראלי: הכנת תכנית העבודה השנתית והצעת תקציב שנתי, והבאתם לאישורה של המועצה; דיווח למועצה על פעילויות המרכז – האתר, המכון והארכיון; פקיעת כהונת המנהל והשעייתו 19.

מירב ישראלי: (א) המנהל יחדל לכהן לפני תום תקופת כהונתו באחת מאלה: (1) התפטר במסירת כתב התפטרות לשר וליושב ראש המועצה; (2) המועצה החליטה על הפסקת כהונתו ברוב של שני שלישים לפחות מכלל חבריה; (3) הורשע בעבירה אשר מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא רשאי לשמש כמנהל.

מירב ישראלי: הוגש כתב אישום כנגד המנהל בשל עבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לשמש כמנהל, רשאי השר להשעותו מכהונתו עד לסיום ההליך בעניינו, וימונה לו ממלא מקום למשך תקופת ההשעיה, לפי הוראות סעיף 17(א).

מירב ישראלי: מבקר פנימי 20.

מירב ישראלי: המועצה תמנה למרכז מבקר פנימי אשר יפעל בהתאם להוראות חוק הביקורת הפנימית, התשנ"ב-1992.

מירב ישראלי: המבקר הפנימי יגיש לוועד המנהל דו"ח על ממצאיו".

תומר מוסקוביץ': למועצה.

מירב ישראלי: למועצה.

מירב ישראלי: "הקמת האתר ותכולתו 21.

מירב ישראלי: המרכז יקים אתר הנצחה ותיעוד שיכלול תערוכה מתמדת המציגה את ההתיישבות בגוש קטיף לאורך שנותיה - - -".

מירב ישראלי: כאן, אתם רוצים מורשת?

תומר מוסקוביץ': מורשת, כן.

מירב ישראלי: "את הפעילות בו, ובכלל זה מידע על היישובים, על חיי התושבים, על המורשת".

יעל כהן: הנה, יש פה מורשת.

מירב ישראלי: יש פה מורשת, אז אפשר להקדים את זה.

מירב ישראלי: "ועל ההתמודדות עם אתגרי התקופה.

מירב ישראלי: פעילויות לציבור 22.

מירב ישראלי: האתר יהיה פתוח לציבור ויתקיימו בו, באופן סדיר, פעילויות הנצחה ופעולות חינוך והסברה הקשורות לתחומים האמורים בסעיף 21.

מירב ישראלי: "

תומר מוסקוביץ': מירב, שנייה אחת.

תומר מוסקוביץ': יש לי שאלה למשרד המשפטים.

תומר מוסקוביץ': אם זה מנוסח ככה הם יוכלו להחליט על דמי כניסה?

תומר מוסקוביץ': זה אסור להם?

תומר מוסקוביץ': זה בסמכות שלהם להתייחס לזה בכלל?

מירב ישראלי: רגע, זה נמצא בסעיף?

תומר מוסקוביץ': כי הביטוי "פתוח לציבור" יכולות להיות לו שתי משמעויות.

יערה למברגר: בסעיף 32 כתוב תרומות והכנסות.

מירב ישראלי: אבל עדיין העליתי את זה גם בחילופי דעות את השאלה הזאת, שהרבה פעמים אומרים הכנסות, אבל התאגיד יש לו רק את הסמכויות שמגיעות לו בחוק.

מירב ישראלי: אז יכול להיות שכן צריך להגיד את זה באופן מפורש כי אחרת עלולה להתעורר שאלה.

יערה למברגר: או.

יערה למברגר: קי.

יערה למברגר: אז אפשר.

יערה למברגר: אני חושבת שהכנסות זה כולל את זה אבל אפשר.

מירב ישראלי: אבל זה לא – את צריכה לתת.

יערה למברגר: כן, ברור.

יערה למברגר: סמכויותיו שיש לו בחוק.

מירב ישראלי: כן.

תומר מוסקוביץ': אולי אפשר יהיה לכתוב שהאתר יהיה פתוח לציבור בתנאים שתקבע המועצה, לרבות לעניין דמי כניסה.

תומר מוסקוביץ': כדי שזה יהיה סמכות של המועצה לקבוע את זה.

מיכאל מלכיאור: אני לא הייתי כותב.

מירב ישראלי: זה קצת יותר מידי.

מיכאל מלכיאור: אתה לא יכול, דבר כזה יהיה בדמי כניסה?

מירב ישראלי: אולי לפעילויות.

תומר מוסקוביץ': אני מניח שהכניסה עצמה לא, אבל למשל אולי שימוש ב- - -

קריאה: אז את זה אתה לא צריך לכתוב.

תומר מוסקוביץ': אני לא בטוח, כי אתה גוף ציבורי ולא בטוח שתוכל לגבות כסף גם אם תרצה.

מיכאל מלכיאור: לא, אז זה צריך בסעיף של ההכנסות לפרט.

קריאה: למרכז רבין גובים כניסה?

יעל כהן: למרכז רבין גובים עבור הסיור.

יעל כהן: לבגין עוד אין.

מרדכי בטר: יש לזה סמכות בחוק?

יעל כהן: לא, לדעתי, לא.

יעל כהן: אבל גם לא כתוב אם זה יהיה פתוח לציבור.

תומר מוסקוביץ': דרך אגב, זה שהם לא עושים את זה זה לא אומר שזה בסדר.

יעל כהן: אבל לא כתוב שם שזה יהיה פתוח לציבור בצורה הקטגורית שכתוב פה.

תומר מוסקוביץ': זהו, פה כתוב פתוח לציבור.

מיכאל מלכיאור: רגע, מה העניין?

מיכאל מלכיאור: לא צריך לכתוב בחוק על דמי כניסה.

מיכאל מלכיאור: צריך להסמיך את המועצה שתוכל לדאוג להכנסות של המרכז.

מיכאל מלכיאור: אחר כך יראו איך יהיו ההכנסות בדיוק.

תומר מוסקוביץ': אולי נכניס את זה, אדוני היושב ראש, אולי נכניס את זה בסעיף הסמכויות של המועצה, כללים להפעלת המרכז לרבות גביית תשלום עבור פעילותו?

תומר מוסקוביץ': משהו כזה?

יעל כהן: למה צריך לכתוב הוראות?

יעל כהן: אם הוא יכול להחליט אז הוא יכול להחליט.

תומר מוסקוביץ': לא, אני לא כל כך בטוח.

תומר מוסקוביץ': כי שאתה אומר פתוח לציבור אז אפשר לפרש את זה כמו פתוח לציבור, כמו מקום פתוח.

תומר מוסקוביץ': אז אחר כך אתה תרצה לגבות ולא יגידו לך שזה בניגוד לחוק.

מירב ישראלי: אולי, אני חושבת שהמקום המתאים זה בסעיף מימון הפעולות.

מירב ישראלי: נעשה את זה שם, ב-32.

מיכאל מלכיאור: לא, אבל מה שהוא טוען זה שהביטוי "פתוח לציבור" הוא לא ברור.

מירב ישראלי: לא, אולי נפרט שם.

מיכאל מלכיאור: נפרט, או.קי.

מיכאל מלכיאור: בסדר.

תומר מוסקוביץ': זה אפילו סעיף מאוחר.

מירב ישראלי: חל על הכול.

תומר מוסקוביץ': כן.

מירב ישראלי: או.

מירב ישראלי: קי.

מירב ישראלי: "הקמת המכון 23.

מירב ישראלי: המרכז יקים מכון מחקר.

מירב ישראלי: המכון יפעל להעמקתו, להעשרתו ולהפצתו של הידע בכל הקשור להתיישבות בגוש קטיף ומורשתה, ובכלל זה מידע על הישובים, על חיי התושבים, על המורשת ועל התמודדות עם אתגרי התקופה.

מירב ישראלי: פעילויות המכון 24.

מירב ישראלי: המכון יקיים פעילויות לקידום מטרות חוק זה, לרבות קבוצות מחקר, סמינרי מחקר, הרצאות פומביות וכנסים, וכן פעילויות לשם איסוף החומר הקשור לארכיון ולשאר פעילויות המרכז.

מירב ישראלי: ספרייה 25.

מירב ישראלי: המכון יקים ופעיל ספריית מחקר ועיון בתחומי פעילות המכון כאמור בסעיפים 23 ו- 24.

מירב ישראלי: פרסומים 26.

מירב ישראלי: המכון יוציא לאור פרסומים בתחומי פעילותו, כגון בספרים, במחקרים ובפרסומים באמצעים שונים, ובכלל זה בדפוס, בסרטים ובצילומים, וכן יקים ויפעיל אתר אינטרנט שיציג את פעילות המרכז.

מירב ישראלי: 27.

מירב ישראלי: המרכז יקים ארכיון.

מירב ישראלי: הארכיון יהיה חלק מהגנזך - - -".

תומר מוסקוביץ': סליחה, למה בחלק כתוב יקימו ובחלק יקיים?

תומר מוסקוביץ': למה ספרייה זה יקיים וארכיון זה יקים?

תומר מוסקוביץ': זה בכוונה?

קריאה: זה מאוד פשוט, בגלל שיקיים זה דבר שפועל כל הזמן, יקים זה - - -

מירב ישראלי: אני יכולה להפנות את זה לנסחית ואני אבדוק אם אפשר לאחד את זה.

מירב ישראלי: האמת היא שזה לקוח מחוקים אחרים, זה מועתק.

מירב ישראלי: "הטיפול בחומר ארכיוני 28.

מירב ישראלי: (א) הטיפול בחומר ארכיוני הנוגע ישירות לגוש קטיף שהועבר לארכיון כאמור בסעיף קטן (ב) או שנאסף על ידי המרכז יהיה נתון לארכיון.

מירב ישראלי: (ב) השר, לאחר התייעצות עם הגנז ועם מנהל המרכז, יקבע בתקנות את סוגי החומר הארכיוני הנמצא בגנזך או במוסד ממוסדות המדינה אשר יועבר לארכיון.

מירב ישראלי: (ג) חומר ארכיוני כאמור בסעיף קטן (ב) יועבר לארכיון, כמקור או בהעתק, באופן שיורה הגנז.

מירב ישראלי: ממונה על הארכיון 29.

מירב ישראלי: הממונה על הארכיון ימונה בידי המנהל, באישור הגנז, ויקבל את ההוראות וההנחיות בתחום המקצועי מהגנז.

מירב ישראלי: "

תומר מוסקוביץ': רגע, שאלה פה.

מירב ישראלי: כן.

תומר מוסקוביץ': ההגדרה של מוסד מוכר בסעיף 2, אני לא רואה שיש לה ביטוי, זו נראית הגדרת שווא.

יעל כהן: לא, זה לנציג האקדמי.

תומר מוסקוביץ': לנציג האקדמי?

יעל כהן: לנציג האקדמי במועצה.

תומר מוסקוביץ': השארתם אותו?

יעל כהן: כן, השארנו אחד.

תומר מוסקוביץ': נציג של מוסד מוכר?

מירב ישראלי: כן.

תומר מוסקוביץ': בסדר.

מירב ישראלי: איפה זה?

יעל כהן: במוסד נשאר איש אקדמי אחד ממוסד אקדמי מוכר ולכן ההגדרה רלבנטית.

תומר מוסקוביץ': רשום פה מוסד מוכר ולא מוסד אקדמי.

מירב ישראלי: מוסד מוכר זה מוסד מוכר כמשמעותו בחוק להשכלה גבוהה.

תומר מוסקוביץ': בסדר.

מירב ישראלי: "ניגוד עניינים 30.

מירב ישראלי: (א) חבר המועצה, חבר הוועד המנהל, חבר ועדה או עובד המרכז (בסעיף זה – חבר) ימנע מהשתתפות בדיון ומהצבעה בישיבות - - -".

תומר מוסקוביץ': תורידי את הוועד המנהל.

מירב ישראלי: כן, נכון.

יעל כהן: אבל יש פה גם "או עובד", נכון?

מירב ישראלי: כן, נכנס "או עובד".

מירב ישראלי: "יימנע מהשתתפות בדיון ומהצבעה בישיבות, אם הנושא הנדון עלול לגרום לו להימצא, במישרין או בעקיפין, במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו לבין עניין אישי שלו או לבין תפקיד אחר שלו.

מירב ישראלי: חבר לא יטפל במסגרת תפקידו במרכז בנושא כאמור גם מחוץ לישיבות.

מירב ישראלי: " אתם רוצים להכניס פה – חלק מכניסים "שלא ימונה", נכון?

יערה למברגר: כן, זה ב-(א), "לא יתמנה ולא יכהן כחבר מועצה מי שעלול להימצא, במישרין או בעקיפין, במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו כאמור.

יערה למברגר: "

מירב ישראלי: אז זה צריך להיות הנוסח?

יערה למברגר: זה ב-(א), לפני "יימנע מהשתתפות".

תומר מוסקוביץ': אבל יש פה תקלה אחת, אם אתם מכניסים בהגדרת חבר גם עובד אז עובד חייב לטפל בנושאים שבתחום תפקידו מחוץ לישיבות, אז אי אפשר להגיד ש: "חבר לא יטפל במסגרת תפקידו במרכז בנושא כאמור גם מחוץ לישיבות".

מירב ישראלי: לא, תפקידו זה בסדר, מה שהוא - - -

תומר מוסקוביץ': לא, במסגרת תפקידו במרכז, בנושא כאמור, גם מחוץ לישיבות.

מירב ישראלי: לא, אבל זה רק אם יש ניגוד עניינים.

תומר מוסקוביץ': בסדר, סליחה.

יעל כהן: אז, תקריאי את אל"ף.

יערה למברגר: "לא יתמנה ולא יכהן כחבר מועצה או כמנהל מי שעלול להימצא, במישרין או בעקיפין, במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו כאמור לבין עניין אישי שלו או בין תפקיד אחר שלו".

מירב ישראלי: או.

מירב ישראלי: קי, נשלים את זה אחר כך.

מירב ישראלי: (ב) התברר לחבר כי נושא הנדון בישיבה או המטופל על ידיו עלול לגרום לו להימצא במצב של ניגוד עניינים כאמור בסעיף קטן (א), יודיע על כך ליושב ראש המועצה, ליושב ראש הוועדה או למנהל, לפי העניין.

מירב ישראלי: (ג) לעניין סעיף זה, אחת היא אם מילוי התפקיד האחר הוא בתמורה או שלא בתמורה.

מירב ישראלי: (ד) בסעיף זה- 'עניין אישי' – לרבות עניין אישי של קרובו או עניין של גוף שחבר או קרובו מנהלים או עובדים אחראים בו, או עניין של גוף שיש לכל אחד מהם חלק בהון המניות שלו, בזכות לקבל רווחים, בזכות למנות מנהל או בזכות ההצבעה.

מירב ישראלי: "קרוב" – בן זוג, הורה, ילד, אח או אחות או אדם אחר הסמוך על שולחנו של חבר, ובן זוגו של כל אחד מהם.

מירב ישראלי: "

תומר מוסקוביץ': צריך לסייג את זה שאנשים ממלאים מתוקף זה ש-נגיד נציג המתיישבים.

תומר מוסקוביץ': שלא יראו בזה ניגוד עניינים כי יש חוקים שכן כותבים את זה.

מירב ישראלי: אני יודעת, זה משהו שעלה לנו גם בעוד חוקים, השאלה היא האם בכלל יש פה ניגוד עניינים, אני לא בטוחה.

תומר מוסקוביץ': לא יודע, ראיתי שכותבים את זה.

יעל כהן: לא, רק כשיש - - -

מירב ישראלי: רק כשיש ממש משהו שהוא בוטה.

יעל כהן: נגיד ראש רשות מקומית - - -

תומר מוסקוביץ': למשל, ראש הרשות המקומית שבתחומה פועל המרכז, אז בשביל זה מינו אותו שם כדי שהוא ייצג את האינטרס של הרשות.

תומר מוסקוביץ': אז עכשיו אתה אומר לו שזה ניגוד עניינים.

מירב ישראלי: אני חושבת שזה ישיר.

יעל כהן: בדרך כלל בניגוד עניינים מדברים שיש, נגיד, מועצה שמחלקת תמיכות לעמותות ונציגי העמותות יושבים במועצה.

מירב ישראלי: כן, בדיוק.

יעל כהן: פה אין את זה כך.

תומר מוסקוביץ': אם אתם שקטים – אני שקט.

מירב ישראלי: לא נראה לי שפה יש חשש לזה.

מירב ישראלי: מקרקעין.

מירב ישראלי: 31.

מירב ישראלי: המדינה תעמיד לרשות המרכז את המקרקעין הדרושים לפעילותו ולפעילות האתר, כפי שיקבעו הממשלה או השר שתסמיך לכך".

מירב ישראלי: אני מבינה שנציגת המנהל פה.

גלית ויטנברג: נכון, עורכת הדין גלית ויטנברג, מינהל מקרקעי ישראל.

גלית ויטנברג: אנחנו מבקשים להוריד את הסעיף.

גלית ויטנברג: אני אסביר למה.

גלית ויטנברג: מחד, הוא לא מוסיף דבר ולא תורם דבר לצורך העניין הזה כי מבחינתנו את הפטור ממכרז הם מקבלים בכל מקרה.

גלית ויטנברג: אם זה כתאגיד שמוקם מכוח וצריך קרקע לצורך תפקידו שנקבעו בחוק, אם זה מיזם ללא מטרת רווח.

גלית ויטנברג: זאת אומרת, מהבחינה הזאת הדברים כבר קבועים.

גלית ויטנברג: מאידך, יש לנו מצב שהסמכויות של הקצאת קרקע נקבעו בחוק מנהל מקרקעי ישראל למועצת מקרקעי ישראל.

גלית ויטנברג: לקבוע בכל מיני חוקים פרטניים הקצאות קרקע עומד בסתירה לחוק הזה או מקביל אליו.

מירב ישראלי: קרקע ספציפית שכבר נבחרה ויועדה ובעצם הסעיף נועד אחרי שכבר הקרקע הספציפית נבחרה.

מירב ישראלי: חוקים כמו מורשת לוב או מורשת בוכרה לא נכללים.

מרדכי בטר: בדרוזים זה קיים.

יערה למברגר: בדרוזים קיים אבל הם יודעים פחות או יותר איפה.

מירב ישראלי: גם בדרוזים זה אחת מהדוגמאות שבהם היה מדובר על קרקע ספציפית וגם הנכס שנבחר באיזושהי צורה היה ידוע.

דורון בן שלומי: בקשתנו היא כן להשאיר את הסעיף הזה.

מרדכי בטר: אז למה שמה הכניסו את זה ופה לא?

דורון בן שלומי: כדי לא להגיע למצב שיהיו אחר כך ויכוחים האם זה כן חל או לא חל.

דורון בן שלומי: אם זה קיים – ציינו קודם שזה קיים בחוקים מקבילים אחרים, אז אין שום סיבה שזה לא יהיה פה.

דורון בן שלומי: אם זה מקביל אז לא נורא.

דורון בן שלומי: אז תהיה כתובה עוד שורה בחוק, לא חשוב.

גלית ויטנברג: זה לא עניין של עוד שורה בחוק או לא.

גלית ויטנברג: אני מבינה שאתם רואים את החוק הזה מול העיניים אבל אנחנו רואים השלכת רוחב של זה.

קריאה: אבל יש את זה.

גלית ויטנברג: זה קיים רק בשלושה חוקים מבין עשרות.

אורי אריאל: למה את מציעה להפלות אותם?

גלית ויטנברג: אני לא מציעה להפלות אותם - - -

אורי אריאל: זו התוצאה.

גלית ויטנברג: השלושה האלה היו חריגים.

גלית ויטנברג: מבחינתי להוסיף, אתה אומר עוד שורה בחוק, מבחינתי זה עוד תקדים.

אורי אריאל: לא אמרתי שורה, הוא אמר.

אורי אריאל: אנחנו מתייחסים לכל מילה בחוק.

אורי אריאל: אין מילים מיותרות, משתדלים שלא תהיינה מילים מיותרות בחוק וזה בסדר.

אורי אריאל: אדוני היושב ראש, שמענו, יש דברים כאלה, אני מציע להשאיר את זה.

אורי אריאל: לא המצאנו את זה, זה לא דבר ייחודי.

אורי אריאל: יש שלושה חריגים, אז עכשיו יש ארבעה חריגים, מה לעשות.

אורי אריאל: זו הצעתנו.

יאיר פינס: שאלה – התאגיד מתכוון לשלם על הקרקע הזאת או שהמנהל יקצה לו אותה בחינם?

אורי אריאל: אם האוצר יתעקש לתת עוד כסף כדי שיהיה איך לשלם אז נקבל את זה.

אורי אריאל: אם לא אז הכוונה לא לשלם.

גלית ויטנברג: אני רוצה להשיב.

גלית ויטנברג: מהבחינה הזו וזה חל גם על מרכז רבין שלגביו זה כן מוכנס בחוק – הסעיף הזה נותן את הפטור ממכרז.

גלית ויטנברג: מבחינת תנאי התשלום התנאים הנהוגים והרגילים – ולא יהיה פה מצב שונה – ברגע שזה לא למטרת רווח, מטרות חינוך או דברים כאלה, משלמים דמי חכירה סמליים.

גלית ויטנברג: על החלקים שהם חלקים מסחריים כן משלמים דמי חכירה וגם כאן אני מעריכה שיהיה אותו הדבר.

גלית ויטנברג: אין כאן מצב שונה.

אורי אריאל: אותו הדבר כמקובל.

אורי אריאל: לא מבקשים דברים מעבר למה שקיים.

תומר מוסקוביץ': אדוני היושב ראש, אני מציע שאם הסעיף יושאר – אין לי עמדה בשאלה אם להשאיר אותו או לא – אבל אם יושאר את המילה "שיקבעו הממשלה" להחליף במילה אחרת.

תומר מוסקוביץ': כי המילה יקבעו משמעותה בתקנות, ואנחנו ממש לא חושבים שצריך תקנות לדבר הזה.

אורי אריאל: מאה אחוז.

תומר מוסקוביץ': כפי שיורה או כפי שיחליט.

אורי אריאל: כן, שיחליט.

גלית ויטנברג: אני חושבת שאם הסעיף מושאר נבקש שיהיה כתוב שזה על פי החלטות מועצת מנהל מקרקעי ישראל ונוהלי מנהל מקרקעי ישראל, כפי שבפועל נעשה גם במקרים האחרים של אותן החלטות שהסעיף הזה נשאר.

גלית ויטנברג: אחרי זה הייתה החלטת מועצה ספציפית.

גלית ויטנברג: גם למרכז רבין יש החלטת מועצה ספציפית, גם למרכז בגין יש החלטת מועצה ספציפית.

גלית ויטנברג: אז שזה יהיה יותר ברור.

מירב ישראלי: השאלה אם נגיד את זה פה כשזה לא נאמר שם, בלאו הכי אתם פועלים ככה.

גלית ויטנברג: נכון.

מירב ישראלי: זה נראה לי בעייתי.

אורי אריאל: תפרידו בין הפרקטיקה – הפרקטיקה, מה שמקובל במנהל מקרקעי ישראל, אנחנו לא באים עכשיו להחליף אותה בחוק ולעשות שינוי סדרי בראשית.

אורי אריאל: השר יחליט.

אורי אריאל: מכאן ואילך העבודה האדמיניסטרטיבית היא שלכם.

גלית ויטנברג: אנחנו צריכים לאתר את הקרקע, הוא לא יוכל להחליט איפה תהיה הקרקע.

אורי אריאל: הוא יעשה את זה איתכם.

אורי אריאל: אתם מדברים כאילו באנו מהירח.

אורי אריאל: יש שר אחד שהוא בכלל לא מבין איפה הוא חי ויש מנהל מקרקעי ישראל שיש לו את הקרקע.

אורי אריאל: הוא ידבר אתכם, כנראה.

אורי אריאל: עוזרו יבקש מכם הצעות, תסבירו לו מה זה אומר.

אורי אריאל: זה לא שר שאומר: באמצע הר הבית אני נותן להם שני דונם.

אורי אריאל: מה אכפת לי, לא יודע של מי זה.

אורי אריאל: מה העניין?

אורי אריאל: יש פרקטיקה.

מירב ישראלי: הסמכות היא של הממשלה.

אורי אריאל: השר יכול לא לתת אז הוא ימשוך את זה עשרים שנה, גם זה הוא יכול לעשות.

חיים אמסלם: יש כללים מיוחדים שחלים על מרכז רבין?

גלית ויטנברג: יש החלטת מועצה שמדברת על מרכז רבין.

אורי אריאל: תחליטו.

חיים אמסלם: אז אולי לפי הכללים שחלים במרכז רבין, גם פה.

מיכאל מלכיאור: בואו, נשאיר את זה כמו שזה, והכול יהיה לפי הנוהל.

מיכאל מלכיאור: הכול יהיה בסדר.

תומר מוסקוביץ': רק תורידו את המילה יקבעו.

מיכאל מלכיאור: בסדר.

מירב ישראלי: דרך אגב, בחוקים אחרים זה יקבעו אבל אין לי בעיה.

יעל כהן: אבל לא התקינו באף אחד מהם תקנות.

מירב ישראלי: אין לי בעיה, זה ברור שלא התקינו תקנות.

מירב ישראלי: מימון פעילות – פה אנחנו צריכים לחזור לעניין ההכנסות.

מירב ישראלי: "מימון פעילות 32.

מירב ישראלי: הקמת המרכז ופעילותו ימומנו, כפי הדרוש להוצאות קיומו, החזקתו, פיתוחו וניהול מכלול פעילויותיו, מתקציב המדינה, בסכום שלא יעלה על 4.5 מיליון שקלים חדשים לשנה, וכן מתרומות ומהכנסות שיהיו למרכז.

מירב ישראלי: "

יערה למברגר: לפני שנדבר על עניין ההכנסות אני מציעה להוריד את האזכור המפורש של הסכום.

יערה למברגר: מהסיבה שזה לא ישנה מבחינה מהותית אבל זה לא מקובל לנקוב בסכום.

יערה למברגר: יש בזה משהו, איך אני אגיד, לא אלגנטי.

תומר מוסקוביץ': מספיק שזה מופיע בהודעה של הוועדה לפני הצבעה.

צבי הנדל: מה הסיבה ששמו את זה?

יערה למברגר: החוק נמצא לאורך שנים, אחר כך בעוד שנים ישתנה ה-5 מיליון, פתאום נשאר פה 4.5.

חיים אמסלם: מה שאני מציע - - -

צבי הנדל: אז יהיה שינוי לחוק.

יערה למברגר: לא, הרי לא משנים.

יערה למברגר: זה לא קיים בחוקים אחרים.

צבי הנדל: יש פה נציג אוצר?

יאיר פינס: כן.

יאיר פינס: יש לי נוסח אלטרנטיבי שמקובל בחוקים אחרים.

מיכאל מלכיאור: כן.

מיכאל מלכיאור: זה אפס תקציב.

יאיר פינס: לא.

יאיר פינס: השתתפות אוצר המדינה בהפעלתו של חוק זה תיקבע בחוק התקציב השנתי כמשמעותו בחוק יסודות התקציב.

יאיר פינס: בי"ת, המועצה הציבורית תכין הצעת תקציב שנתית להשתתפות אוצר המדינה כאמור ותגישה לראש הממשלה ולשר האוצר.

צבי הנדל: שזה לא יפחת.

אורי אריאל: אני מבקש לומר לחברים הנכבדים.

אורי אריאל: אנחנו לא רוצים לחזור גם בעניין הזה על הסאגה שמתרחשת אחרי שלוש שנים עם כל הנושא של המפונים/המגורשים.

אורי אריאל: אני לא רוצה לשבת עכשיו מול הממשלה ולנהל משא ומתן מה תכניסו בספר התקציב לשנת 2009.

אורי אריאל: לא רוצה.

אורי אריאל: אני כן רוצה שיהיה סכום מינימאלי.

מיכאל מלכיאור: אבל פה זה לא מינימאלי.

אורי אריאל: רק שנייה.

אורי אריאל: תן לי לגמור.

אורי אריאל: אני מבקש שיהיה כתוב 4.5 מיליון.

אורי אריאל: 4.5 בא לומר שזה לא 5 כדי שזה לא יהיה חוק תקציבי.

יאיר פינס: זה בכל מקרה לא תקציבי אם אתה מבקש להקצות קרקע.

אורי אריאל: זה לא תקציבי, ואני מבקש שיהיה כתוב שהסכום צמוד למדד.

אורי אריאל: זה כן צריך לתקן.

אורי אריאל: כי יכול להיות גם שינוי מדד רציני – או כפי שהתקציב בטייס האוטומטי, איך קוראים לזה – נמצא את הניסוח, כדי שלא יהיה מצב שזה נשחק בגלל איזו אינפלציה.

מיכאל מלכיאור: כן, אבל פה כתוב שלא יעלה על 4.5.

מרדכי בטר: אולי לא יפחת מזה.

אורי אריאל: צריך לכתוב שלא יפחת מ-4.5 ויהיה מעודכן לפי עדכון התקציב השנתי של ממשלת ישראל.

אורי אריאל: משהו כזה.

חיים אמסלם: הייתי אומר:

חיים אמסלם: הסכום יעמוד על 4.5 מיליון שקלים צמודים.

מיכאל מלכיאור: קשה להגיד 4.5.

מיכאל מלכיאור: נגיד שאתה צריך 6 מיליון, אתה לא יכול להגיד 4.5.

חיים אמסלם: אנחנו מסתפקים.

מיכאל מלכיאור: אני מבין למה 4.5.

מיכאל מלכיאור: אבל מאחר ויש הסכמת ממשלה - - -

יערה למברגר: לסכום הזה אין הסכמת ממשלה.

חיים אמסלם: הסכמת ממשלה יש שהמגורשים יטופלו, על כסף אין הסכמה.

מיכאל מלכיאור: לא, אני אומר על החוק.

מיכאל מלכיאור: אתה יודע על מה אני מדבר.

מיכאל מלכיאור: בואו, יש לנו מעט זמן.

מיכאל מלכיאור: אני לא מאמין שהממשלה תכריח אותנו להעביר את זה בחמישים, לא מאמין.

מיכאל מלכיאור: יכול להיות שאני נאיבי, לא מאמין שהממשלה - - -

מירב ישראלי: כרגע יש הסכמה בתיאום, לא?

חיים אמסלם: יש מניעה מבחינה משפטית שלא ירשם הסכום או שזה רק לא נאה?

קריאה: זה לא מקובל.

חיים אמסלם: לא מקובל לא שאלתי, אני שואל אם יש מניעה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו לא כותבים בדרך כלל- - -

יערה למברגר: אולי אני אקריא מה שכתוב בחוק הדרוזים ותראו שזה עונה, אני חושבת, על מה שאתם רוצים במקום הסכום.

יערה למברגר: זה גם כתוב בחוקים נוספים.

יערה למברגר: "הקמת המרכז תמומן מתקציב המדינה, כפי שיידרש להשלמת הקמתו".

יערה למברגר: ואז זה מבטיח לך את הדברים.

יערה למברגר: "פעילות המרכז תמומן מתקציב המדינה, כפי שדרוש להוצאות קיומו, החזקתו, פיתוחו וניהול מכלול פעיליותיו ומתרומות והכנסות שיהיו במרכז" היתרון בנוסח הזה זה שהוא נותן לך את המענה שאתה רוצה.

יערה למברגר: כי אתה לא תצטרך להתחיל להתקשקש על הסכום כי זה חייב לעמוד במחויבות והסמכויות שהחוק הזה מעניק למרכז.

חיים אמסלם: כן, אבל פעילויות המרכז יכולות לעמוד על מיליון שקל.

אורי אריאל: יש לך כוונה טובה אבל זו טעות.

אורי אריאל: אני אגיד לך למה.

אורי אריאל: נניח הוקמה מועצה והכול בסדר והם קבעו תקציב של 28 מיליון שקל לשנה, אז את אומרת: בסדר.

אורי אריאל: עכשיו המדינה מחויבת להעמיד את הכלים לתקציב המאושר על ידי המועצה.

אורי אריאל: שראש הממשלה מינה אותה.

יעל כהן: תקציב צריך לאשר שר האוצר.

תומר מוסקוביץ': אבל התקציב צריך להיות מאושר על ידי שר האוצר.

תומר מוסקוביץ': גם לפי החוק הזה וגם לפי חוקים אחרים.

אורי אריאל: לכן, מה שיקרה שזה לא ישחרר אותי או את מי שלא יהיה, לא משנה, לא ישחרר את נציגי הכוח הזה מכל הבוכלטריה, תסלחו לי, שאנחנו רואים אותה יום יום שעה שעה.

אורי אריאל: אין לנו כוח לזה יותר.

אורי אריאל: אין לנו.

מיכאל מלכיאור: אבל, אורי, זה נכון לגבי כל חוק במדינת ישראל.

צבי הנדל: אתה מוכן להצמיד את זה לסכום שיאושר למרכז רבין?

תומר מוסקוביץ': אני חושב שהם יצטרכו הרבה יותר.

מיכאל מלכיאור: לי אין בעיה.

מיכאל מלכיאור: מבחינתי שיהיה כתוב 20 מיליון, אני לא אומר.

מיכאל מלכיאור: אני לא הבעיה פה.

מיכאל מלכיאור: אני פשוט לא חושב שזה - - -

יעל כהן: אין סיבה.

מירב ישראלי: יש סכום שנותנים, אבל אין סכום בחקיקה.

יעל כהן: יש סכום בתקציב כל שנה, אבל אין סכום בחוק.

מירב ישראלי: אין סכום.

יעל כהן: וגם היו שינויים, לפעמים השינויים הם לטובה ולפעמים לא.

צבי הנדל: כמו רבין זה לא יעבור, כי אז יבוא האוצר ויגיד – הנה כבר עכשיו הוא אומר , בגלל הקרקע, זה הבל הבלים, אבל לצורך העניין הוא יבוא ויגיד: זה תקציבי וצריך חמישים.

צבי הנדל: ובדיוק באותו יום.

צבי הנדל: 4.5 זה מינימום הכרחי.

צבי הנדל: פחות מזה אי אפשר.

קריאה: כתוב שזה לא יעלה.

צבי הנדל: מה?

קריאה: כתוב כאן לא יעלה.

צבי הנדל: על מנת שלא יהפוך לחוק תקציבי, כי 5 מיליון זה חוק תקציבי.

מיכאל מלכיאור: לא, הם כבר אמרו שזה חוק תקציבי.

יעל כהן: בסופו של דבר הם יתנו 4.5.

קריאה: למה זה חוק תקציבי?

קריאה: השאלה מה אתה אומר לא מה הם אומרים.

מיכאל מלכיאור: 4.5 – לא אני יכול לקבוע את זה.

מיכאל מלכיאור: הם אומרים שאם החכירה באה בנוסף ל-4.5, אז זה עולה מעל ה-5.

מיכאל מלכיאור: זה נכון.

אורי אריאל: למה?

אורי אריאל: איפה הקרקע?

אורי אריאל: אם הקרקע באזור לכיש?

אורי אריאל: רוצה להקים את זה באזור לכיש, למה זה יותר?

אורי אריאל: מורי ורבותיי, עם כל הכבוד לנציג האוצר ויש כבוד – אתה בסדר גמור – אמרתי לך את זה כבר אז, אני מבין שזה לא נקלט, אז בסדר.

אורי אריאל: אמרתי אם תבואו עם הסכמה על הסכום אז אפשר גם לדבר על דברים אחרים שאנחנו נוריד.

אורי אריאל: אתם רוצים להתנגד לכל החוק זה בסדר גמור.

יאיר פינס: לא, לא מתנגדים.

אורי אריאל: רק שנייה, זה בסדר גמור, זו זכותכם, זו חובתכם לייצג את העניין.

אורי אריאל: אבל אני חושב שמבחינתי זה מוצה.

אורי אריאל: אני לא מקבל את זה שחכירה היא יותר מחצי מיליון שקל, זה תלוי איפה זה יהיה.

אורי אריאל: זה לא בטוח שבכלל תהיה חכירה, לא בהכרח יש.

אורי אריאל: אני מכיר היום הצעה רצינית ביותר בירושלים למבנה קיים, של משרד שמוכן להעמיד אותו לרשותנו.

יאיר פינס: ששווה פחות מחצי מיליון שקל?

אורי אריאל: מוכן להעמיד את זה בלי כסף, זה ריק.

אורי אריאל: במקום לשמור על המבנה הוא אומר: תכנסו אז אני אחסוך את השמירה.

אורי אריאל: מקום מרכזי בירושלים, נהדר.

אורי אריאל: זה בכלל לא שייך לעניין.

יאיר פינס: בכל מקרה, עצם זה שיש אפשרות גם לקבל קרקע בירושלים, למשל כדוגמא שעולה יותר מחצי מיליון שקל, זה הופך את זה לחוק תקציבי.

אורי אריאל: או.קי.

אורי אריאל: מיצינו.

אורי אריאל: אני לא.

מיכאל מלכיאור: מה אתה מציע, אורי?

אורי אריאל: אני מציע שיהיה כתוב שהסכום לא יפחת מ-4.5 מיליון שקל, אני לא רוצה להכריח.

אורי אריאל: אם מדינת ישראל תרצה לתת 8 אני בוודאי לא אפריע.

יעל כהן: ברגע שזה יהיה בחוק תקבל 4.5.

יעל כהן: גם אם יהיה צריך 8.

קריאה: לא אכפת לו.

יעל כהן: אם אתה צריך 8, למשל, בשביל מכלול פעילויות החוק, בעוד כמה שנים הדברים עולים, תצטרך 8, יותר, ויהיה כתוב לא יפחת מ-4.5 ובפועל תקבל 4.5 זה גם פוגע במטרות הגשמת החוק.

אורי אריאל: לא.

אורי אריאל: לא.

אורי אריאל: בסדר.

אורי אריאל: יושב ראש הוועדה, אני אומר את דעתי, אני מציע שכל אחד יגיד את דעתו ונצביע על זה.

אורי אריאל: נכון, אם המדינה תרצה לתת יותר אז לא עוצרים את הויכוח לא לתת.

אורי אריאל: רק רצינו להביע את זה שלא יפחת ויהיה מוצמד לתקציב המדינה וזהו.

יאיר פינס: מוצמד לתקציב המדינה, אפשר לכתוב.

מירב ישראלי: זהו, שלא כתוב.

יאיר פינס: לא, ששר האוצר יגיש הסתייגות.

יאיר פינס: אבל אני סתם אומר.

אורי אריאל: בסדר, לא יפחת מ-4.5 מיליון שקלים – בסדר.

מיכאל מלכיאור: זה כתוב, בסדר.

מירב ישראלי: לגבי הכנסות, אתם רוצים להכניס פה?

מירב ישראלי: פשוט העניין של לתת להם סמכות לגבות עבור פעילויות שהם עושים.

אורי אריאל: זה צריך להיות כתוב?

מירב ישראלי: נראה לי שרצוי.

אורי אריאל: אז כן.

מרדכי בטר: כתוב: המרכז ופעילותו.

מיכאל מלכיאור: לא, יש בעיה חוקית בתאגיד.

מיכאל מלכיאור: לכן צריך להכניס את זה ספציפית פה.

מירב ישראלי: איך אתם רוצים לכתוב את זה?

מירב ישראלי: יש לכם את זה בחוקים אחרים?

יערה למברגר: זה לא כתוב לנו – אני לא מכירה ניסוח כזה.

מירב ישראלי: השאלה, למשל, מרכז רבין - --

יערה למברגר: הסתכלתי בחילופי נוער, למשל, הסתכלתי בזה.

יערה למברגר: אני לא מכירה ניסוח כזה.

מיכאל מלכיאור: או.קי.

מיכאל מלכיאור: בואו.

מירב ישראלי: אז להשאיר את זה ככה?

תומר מוסקוביץ': אני בכל זאת – חבר הכנסת אריאל, לאור ההערכה של כמה כסף צריך לדבר כזה - 4.5 זה כלום.

תומר מוסקוביץ': אני אומר לך.

תומר מוסקוביץ': הרי אתה שם את ה-4.5 רק כדי שזה לא יהיה תקציבי.

תומר מוסקוביץ': גוף כזה, באמת, תקציב רציני שלו זה בסביבות 15 – 20 מיליון לשנה.

אורי אריאל: יהיו תרומות.

תומר מוסקוביץ': תרומות, תאמין לי במקרה - - -

מיכאל מלכיאור: לא, גם רבין לא מקבל היום סכומים כאלה.

מיכאל מלכיאור: הם מקבלים - - -

יאיר פינס: 2 מיליון שקל.

מיכאל מלכיאור: מה?

יאיר פינס: 2 מיליון שקל.

מיכאל מלכיאור: 2 מיליון שקל.

מיכאל מלכיאור: אתה לא תקבל פה סכומים כאלה.

מיכאל מלכיאור: חוץ מזה אני לא מבין, אתה הסכמת שיהיה כתוב לא יעלה על 4.5 ועכשיו שהוא מציע שזה לא יפחת, אז אתה אומר: זה לא מספיק.

תומר מוסקוביץ': אני חושב שצריך להוריד גם את הלא יעלה כי זה צריך רק להיאמר בדברי המבוא כדי שזה לא יהיה חוק תקציבי.

תומר מוסקוביץ': אבל בגופו של דבר זה צריך להיקבע - - -

מיכאל מלכיאור: לא, חוק תקציבי זה לא משנה.

מיכאל מלכיאור: אם יש הסכמת ממשלה אז זה לא חוק תקציבי, זה לא משנה אם כתוב 20 מיליון, זה לא חוק תקציבי.

תומר מוסקוביץ': לכן חשבתי שכדאי להוריד את הסעיף הזה בכלל.

מיכאל מלכיאור: אבל אורי יש לו איזה ניסיון יותר מר ממה שיש לך, ואנחנו מבינים את הניסיון הזה.

יעל כהן: מירב, אולי אם לא מדברים על דמי כניסה נוריד בסעיף 22 את המילים "פתוח לציבור"?

מירב ישראלי: בסדר.

תומר מוסקוביץ': אין בעיה.

מירב ישראלי: ואז נוריד את המילים הסותרות.

מיכאל מלכיאור: בואו אנחנו חייבים לסיים, אני מבקש.

מיכאל מלכיאור: אנחנו בסוף הזמן.

יאיר פינס: אני מבקש שיצוין שזו הצעת חוק תקציבית.

יאיר פינס: בגלל הקרקע.

מירב ישראלי: בסדר, אם אתה טוען אז בסדר.

מירב ישראלי: צריכים לתאם איתם.

מירב ישראלי: צריך לחזור לממשלה, שהממשלה תחליט מה העמדה שלה.

מירב ישראלי: אין פה הרבה מה לעשות.

אורי אריאל: לא הבנתי.

מירב ישראלי: הסכמת הממשלה היא בתיאום עם המשרדים.

מירב ישראלי: אם משרד אומר שזה לא מתואם איתו, אין הסכמה.

מירב ישראלי: לכן הם צריכים לחזור לממשלה עם הנוסח הזה.

אורי אריאל: מה השתנה מהעלות התקציבית שהייתה כתובה בכחול?

מירב ישראלי: שזה לא יעלה ולא יפחת.

יאיר פינס: לא, מעבר לזה גם - - -

יערה למברגר: לא, הוא מדבר על הקרקע.

אורי אריאל: תסלחו לי - - -

מירב ישראלי: כך הבנתי.

אורי אריאל: אני קורא את הכחול.

אורי אריאל: הרי בדברי ההסבר כתוב: "עלות תקציבית – להערכת משרד האוצר העלות התקציבית של הצעת החוק היא 4.5 מיליון לשנה".

יאיר פינס: אז צריך לתקן את זה.

אורי אריאל: מה השתנה?

אורי אריאל: מה השתנה הבוקר הזה מכל הבקרים?

יאיר פינס: מה שהיה בהכנה לקריאה ראשונה זה מה שאתה אמרת, שעל כל הקשור לתקציב נדבר בהכנה לקריאה שנייה ושלישית.

יאיר פינס: לכן לא הערתי שום דבר לגבי הערכת עלות.

מיכאל מלכיאור: לא, זו הערכה שלכם.

יאיר פינס: לא, זו לא הערכה שלנו.

יאיר פינס: פה כתוב 4.5.

אורי אריאל: אני לא יכול לקבל את זה.

אורי אריאל: כתוב במפורש.

מיכאל מלכיאור: כתוב: להערכת משרד האוצר.

יאיר פינס: אף אחד לא שאל אותי מה ההערכה.

מירב ישראלי: שלחנו לכם את זה.

מירב ישראלי: שלחנו לכם את זה לפני הפרסום.

אורי אריאל: מה זאת אומרת?

אורי אריאל: זה בעייתי, אני לא יכול לקבל את זה הפעם.

יאיר פינס: חבר הכנסת אריאל, אתה במפורש בהכנה לקריאה ראשונה אמרת שבהכנה לקריאה שנייה ושלישית נדבר על כל מה שקשור לעלות התקציבית.

אורי אריאל: אמרתי, תקשיב, אני חוזר על דברי – יש סטנוגרמה, ברוך השם, אפשר לבדוק אותה.

אורי אריאל: אם אני טועה אז זה לא בעניין.

אורי אריאל: יכול להיות שאני מצטט לא נכון כי אני לא זוכר.

אורי אריאל: אתה הערת על דבר אחד עיקרי, שהתקציב לא ילך לבינוי, כי זה תקדים.

אורי אריאל: אזכיר לך, למרות שלא אמרת את זה הבוקר אני אזכיר לך את זה, כי אין לי בעיה בעניין.

אורי אריאל: אמרתי לך: אני שומע, מקבל בלי לבדוק ומוכן לנסות לשקול תיקון בעניין אם אנחנו מגיעים להסכמה על כל החוק גומרים אותו.

אורי אריאל: עכשיו אתם באים ואתה אומר עכשיו בשם האוצר – ועוד הפעם, זה בסדר, זאת עמדתכם - אתה אומר: זה לא מקובל עלינו.

אורי אריאל: אני לא הבנתי מה השתנה.

אורי אריאל: החוק הזה מונח לפניכם.

אורי אריאל: אמרתי בעבר ודיברתי עם אנשיכם במשרד, עם בכירי המשרד יש הסכמה על זה.

אורי אריאל: עכשיו אתה בא ואומר: לא, זה תקציבי, למרות שכתוב בכחול שזה לא תקציבי.

יאיר פינס: שני דברים.

יאיר פינס: דבר אחד אמרתי לגבי הבינוי, דבר שני אמרתי לגבי סך התקציב.

יאיר פינס: אתה אמרת לי שדיברת עם שר האוצר והממונה על התקציבים והם נתנו את הסכמתם.

יאיר פינס: אני לא יודע מה היה בשיחה שלך אתם, אבל - - -

אורי אריאל: אמרת שתברר.

יאיר פינס: אז ביררתי גם עם הממונה על התקציבים וגם עם לשכת שר האוצר ולפי מה שנאמר לא הייתה הסכמה.

יאיר פינס: אני לא יודע, זה מה שנאמר לי.

אורי אריאל: אני מתחזק בדעתי שחייב להיות סכום.

יאיר פינס: ולכן, מה שהיה בדיון הקודם – אתה אמרת שנדבר על זה בהכנה לקריאה שנייה ושלישית, ולכן ההערות שלי לא באו לידי ביטוי, כי אתה ביקשת ממני לחכות עם זה.

אורי אריאל: לא השתנה התקציב.

דורון בן שלומי: אורי, יש לי הצעה.

אורי אריאל: משפט אחד ואני גומר, דורון.

אורי אריאל: אני אמרתי שנדבר ואכן אנחנו יושבים ומדברים.

אורי אריאל: זה בדיוק מהות הדיון הזה, עכשיו אנחנו מדברים.

אורי אריאל: אני אומר לך, אני אומר ליושב ראש, אני לא מכיר לזה תקדים.

אורי אריאל: אני לא כל כך ותיק פה, אני לא מכיר תקדים שאחרי שנאמר בחוק – ולא שונה החוק – הרי אני לא אמרתי עכשיו יותר מ-4.5, לא אמרתי זה יעלה 20.

אורי אריאל: אם הייתי אומר 20 היה בא ואומר נציג האוצר: חברים, אתם משנים את החוק.

אורי אריאל: אז לא.

מיכאל מלכיאור: לא, שינית מ-"לא יעלה" ל-"לא יפחת".

אורי אריאל: זה לא אומר שזה יעלה.

דורון בן שלומי: אפשר לכתוב יעמוד על.

אורי אריאל: אני מוכן לשנות את המינוח אם זאת הבעיה, הוא לא מדבר על הבעיה.

אורי אריאל: הוא רוצה להגיד שזה מעל 5 מיליון, זה לא נכון.

אורי אריאל: אני לא מקבל את זה ולא מסכים להערה שלו.

חיים אמסלם: בוא נרשום: יעמוד על 4.5.

אורי אריאל: אני מסכים.

יאיר פינס: בכל מקרה, ברגע ששר האוצר מתנגד אז אין - - -

מיכאל מלכיאור: אני לא חושב שאתה צודק בזה שיהיה כתוב "יעמוד על", זה באמת מגביל.

מיכאל מלכיאור: 15 מיליון אתה לא יכול לתת אם כתבת יעמוד על 4.5.

אורי אריאל: אבל אם אני אומר לא יפחת הוא לא בהכרח הופך את זה לחמש.

מיכאל מלכיאור: לא, הוא לא ייתן לך ממילא.

מיכאל מלכיאור: הוא לא יסכים ממילא שזה לא תקציבי.

מיכאל מלכיאור: גם אם תכתוב יעמוד על 2 מיליון הוא לא יסכים.

מיכאל מלכיאור: הוא יגיד שהנייר שהדפסת את החוק כבר עולה 3 מיליון שקל, החכירה, הבניין, יוסיף כל מיני סכומים.

דורון בן שלומי: אני רוצה להציע הצעה.

דורון בן שלומי: העניין של המנהל הוא דבר חד פעמי, הוא לא רב שנתי.

דורון בן שלומי: הסכום שצריך לשלם למנהל שזה מה שהופך את החוק הזה מתקציבי ללא תקציבי, יהיה חד פעמי.

דורון בן שלומי: יעשו אותו בשנה מסוימת.

מיכאל מלכיאור: ואז מה?

מיכאל מלכיאור: זה תלוי אם אלה דמי חכירה שנתיים.

גלית ויטנברג: זה לא בהכרח נכון.

גלית ויטנברג: זה לא בהכרח נכון שדמי החכירה הם לא שנתיים.

מיכאל מלכיאור: כמעט ואין לנו תקדים.

דורון בן שלומי: אורי, בוא נכתוב שמימון הפעילות כולל החכירה לא יוטל - - -

מיכאל מלכיאור: אני לא זוכר שהעברנו חוקים בניגוד לדעת ממשלה, שכוללים חכירה, לכן זה לא רלבנטי.

מיכאל מלכיאור: זה רלבנטי רק אם הממשלה אומרת שבגלל זה הם מתנגדים.

אורי אריאל: אני מוכן לקבל את ההערה של דורון שיהיה כתוב ש-4.5 מיליון ₪ לא יפחת, כולל את דמי החכירה.

דורון בן שלומי: זהו.

אורי אריאל: ולהסיר ספק שאין פה עוד הוצאה.

דורון בן שלומי: דמי חכירה באם ידרשו.

אורי אריאל: לא אם ידרשו, כולל דמי חכירה.

אורי אריאל: אם לא ידרשו ממילא לא ישונו.

דורון בן שלומי: בסדר גמור, מצוין ואז אין לנו סעיף תקציבי.

אורי אריאל: אני לא מחפש פה איך לעשות 20 מ-4.5.

מיכאל מלכיאור: או.

מיכאל מלכיאור: קי.

דורון בן שלומי: כולל דמי החכירה וזה יפתור את הבעיה.

מירב ישראלי: זה סך כל פעילותו.

יעל כהן: זה סך פעילותו ומזה אתה יוצר נתק, כי אתה יוצר יותר שנים.

יעל כהן: אם אתה מפרט חלק מהדברים ולא מפרט דברים אחרים, אז אחר כך תתחיל לפרש מה כן ומה לא.

דורון בן שלומי: אבל המנהל – זה הולך להיות שנה אחת.

תומר מוסקוביץ': היא אומרת של א צריך להכניס את זה.

יעל כהן: הם מעריכים, הם בכל מקרה יעריכו את מכלול החוק, גם אם אתה כותב.

מיכאל מלכיאור: אם אתה כותב את זה, אתה לא יכול לטעון שזה תקציבי.

יעל כהן: עם העלות של 15 חברי מועצה כך וכך, מתמחרים את העלות השנתית.

מיכאל מלכיאור: אבל זה חלק מהעלות.

יעל כהן: שנייה, אני אומרת: אם הסך של התמחור של הכול מגיע ליותר מ-4.5 אז הם יצטרכו להשלים את זה מתרומות.

אורי אריאל: מה זאת אומרת?

אורי אריאל: אם אין למוסד תקציב הוא יכול לרשום מה שהוא רוצה.

אורי אריאל: אם אין לו כסף.

יעל כהן: אלא אם כן המדינה תהיה מוכנה לממן.

אורי אריאל: חברים, תקציב זה לא דבר שיושבים וכותבים, הנייר סובל הכול.

מיכאל מלכיאור: אני לא יכול, אני חושב שזה נכון להגיד את מה שהוא אומר ואז לא יכולים לטעון שזה תקציבי.

מירב ישראלי: אבל זה לא חייב להיות דמי חכירה, זה יכול להיות בדרך אחרת.

מירב ישראלי: לא יודעת, לא רוצה לקבוע.

אורי אריאל: אם לא יהיה חכירה אז לא יהיה בסדר.

מירב ישראלי: "הקמת המרכז ופעילותו.

מירב ישראלי: ..

מירב ישראלי: לרבות החזקת המקרקעין".

מיכאל מלכיאור: כן.

אורי אריאל: הקמת מרכז ומקרקעין.

מירב ישראלי: ננסח את זה.

אורי אריאל: בסדר.

מירב ישראלי: "תקציב 33.

מירב ישראלי: המועצה תאשר הצעת תקציב שנתי ותגישה לשר ולשר האוצר, לשם אישורם.

מירב ישראלי: עובדים 34.

מירב ישראלי: תנאי עבודתם של עובדי המרכז יהיו כשל עובדי המדינה בתפקידים מקבילים, בתיאומים שייקבע השר בהתייעצות עם המועצה ובאישור שר האוצר.

מירב ישראלי: איסור העברת נכסים 35.

מירב ישראלי: (א) המרכז לא יהא רשאי למכור או להעביר בדרך אחרת נכס שבבעלותו, למעט נכסים שפרטים לגביהם, לרבות סוגם ושווים, נקבעו בתקנות, אלא באישור השר.

מירב ישראלי: (ב) המרכז לא יהא רשאי למשכן נכס שברשותו או להשכירו לתקופה העולה על עשר שנים, אלא באישור השר.

מירב ישראלי: לעניין זה, "להשכירו לתקופה העולה על עשר שנים" – לרבות שכירות המקנה זכות לחדשה, להאריכה או שכירות לתקופה נוספת, שבהצטרפותן לתקופות השכירות הקודמות עולות יחד על עשר שנים.

מירב ישראלי: (ג) המרכז לא ייטול הלוואה העולה על הסכום שקבע השר בתקנות, אלא באישור השר ושר האוצר".

תומר מוסקוביץ': תמחקי את ה-בתקנות.

תומר מוסקוביץ': כי יקבע השר – זה בתקנות.

יעל כהן: כן.

מירב ישראלי: בסדר, זה עניין של ניסוח.

מירב ישראלי: אין צורך, זה הנסחית.

מירב ישראלי: ככה זה בכל החוקים.

מיכאל מלכיאור: או.

מיכאל מלכיאור: קי.

מיכאל מלכיאור: 36.

מירב ישראלי: ביצוע ותקנות 36.

מירב ישראלי: "השר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו".

מירב ישראלי: תחילה – צריך לדבר עליה, כי יש פה כל מיני שלבים.

יעל כהן: יש פה כל מיני שלבים.

יעל כהן: קודם כל יש את הנושא של מינוי מועצה – אני מציעה לכתוב עד שישה חודשים.

יעל כהן: אבל צריך לציין במפורש שנציג הרשות המקומית לא ימונה בשלב הזה ואין בזה כדי לפגוע באפשרות של המועצה להתחיל לפעול.

יעל כהן: הוא לא ימונה כי בשלב הזה עדיין לא ידעו באיזה רשות מקומית יהיה המרכז.

יעל כהן: עניין נוסף שחשוב לדעת פה, בניגוד לרבין, בגין, הדרוזים, שהיה כיוון מאוד ברור איפה יהיה המרכז, פה עדיין אין החלטה ברמה הגיאוגרפית הכללית.

יעל כהן: יש התלבטות אמיתית ורצינית שצריך עוד לחשוב עליה.

מיכאל מלכיאור: ולכן?

יעל כהן: ולכן צריך להבין שההקמה הפיסית של המרכז לא תתחיל לא בשנה ולא בשנה וחצי הראשונות, כי זה הזמן שייקח להחליט.

יעל כהן: אני לא חושבת שכל החוק צריך להיות מעוכב.

יעל כהן: זאת אומרת: צריך למנות מועצה, צריך למנות מנהל, אפשר להתחיל לגייס עובדים, אולי יתחילו לעבוד באתר.

מיכאל מלכיאור: כמו בית חולים שיעבוד בלי פציינטים בשנים הראשונות.

יעל כהן: זו תהיה תקופת התארגנות, אבל זו תהיה תקופת התארגנות גם לשם החלטה על המיקום שהיא החלטה כבדה במקרה הזה.

מירב ישראלי: צריך פשוט לקחת תקופה, מעבר לשישה חודשים, עוד תקופה מסוימת של תחילה, כדי שהם יוכלו להתארגן על הדברים, ואחר כך הדברים פשוט יתגלגלו.

דורון בן שלומי: למשל, יש לך נציג רשות מקומית, שאנחנו לא יודעים עוד - - -

מיכאל מלכיאור: בסדר, את זה היא אמרה.

מירב ישראלי: אז האתר ייקח יותר זמן, הרי הם יצטרכו לפעול מאיזשהו מקום, זה לא יהיה באוויר.

אורי אריאל: אם אתם שואלים אותי, אני מעריך בינתיים שזה יעבוד.

אורי אריאל: הם יקימו איזה אתר קטן בניצן.

יעל כהן: זה יעבוד מאתר זמני.

יעל כהן: יש להניח, הרי הם ישבו איפשהו.

יעל כהן: יהיו כמה עובדים והם יעבדו.

מיכאל מלכיאור: נכון, אבל לא כתוב פה.

יעל כהן: אני רק אומרת שיהיה ברור שהקמת האתר תיקח זמן כי ייקח זמן גם להחליט.

אורי אריאל: אנחנו יודעים, אבל בינתיים זה יהיה במקום זמני.

מירב ישראלי: מעבר לשישה חודשים של מינוי המועצה, כמה זמן עוד צריך להתארגנות האחרת שנראה לכם?

מירב ישראלי: שנה?

אורי אריאל: שנייה, אני ראיתי שהעניין עובד.

אורי אריאל: נכון שבקטן ומקום זמני, לכן לא צריך – זה צריך להתחיל לעבוד מיד.

אורי אריאל: יש אנשים שעובדים, האם הם יהיו עובדי המרכז אני לא יודע.

מירב ישראלי: לא, אבל זה לא יכול לפני שיש מועצה כי המועצה היא המנהלת.

אורי אריאל: בסדר.

מירב ישראלי: אז מה שנעשה – חצי שנה והמועצה תמונה עד לתחילה.

מירב ישראלי: התחילה תוך חצי שנה, והמועצה תמונה עד התחילה.

מיכאל מלכיאור: או.

מיכאל מלכיאור: קי.

תומר מוסקוביץ': יש לי שאלה.

מיכאל מלכיאור: לא, אין עוד שאלות עכשיו.

מיכאל מלכיאור: גמרנו.

מיכאל מלכיאור: אנחנו כבר 17 דקות אחרי הזמן.

תומר מוסקוביץ': יש כזה דבר שלא מאשרים תקציב?

מיכאל מלכיאור: אין זמן.

מיכאל מלכיאור: תודה רבה.

מיכאל מלכיאור: אני לא יכול, אי אפשר.

מיכאל מלכיאור: לפי הנוסח עם השינויים מי בעד?

מיכאל מלכיאור: הצבעה בעד – 3 נגד – אין נמנעים – אין החוק נתקבל.

מיכאל מלכיאור: אין נמנעים אין מסתייגים אין מתנגדים.

מירב ישראלי: בעלות 4.5.

אורי אריאל: למרות שיושב הראש סוגר את הישיבה, אני רוצה להגיד רק משפט אחד, תודה רבה.

יאיר פינס: דרך אגב, אני יכול להעביר הסתייגות של שר האוצר ?

יאיר פינס: על זה שנקוב סכום?

מירב ישראלי: מחיקת הסכום?

מירב ישראלי: אז אתם צריכים להעביר לי את זה בכתב, חתום על ידי שר האוצר.