ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 491, 2008-07-15 08:30

יצחק גלנטי: שלום, אני פותח את ישיבת הוועדה.

יצחק גלנטי: חה"כ גלאון, תציגי את הצעת החוק.

זהבה גלאון: אדוני היו"ר, מונחת על שולחן הוועדה חוות דעת שהכינה מחלקת המחקר והמידע, שמתייחסת לכל הסוגיה של חדירת המעסיק לתיבת הדואר האלקטרוני של העובד.

זהבה גלאון: אני הזדעקתי וביקשתי את הישיבה בעקבות הסכם פשרה, שחתמו ההסתדרות ולשכת התיאום של הארגונים הכלכליים.

זהבה גלאון: זו פשרה שלא לרוחי, שמפקירה זכויות עובדים.

רן כהן: בעיקר הפרה של זכויות אדם.

זהבה גלאון: במקרה הזה אנחנו מדברים על זכויות עובדים.

זהבה גלאון: אני רוצה לומר במאמר מוסגר, שאני מייחסת חשיבות גדולה להסתדרות וללשכת התיאום, ובעיקר לשיתוף הפעולה ביניהן.

זהבה גלאון: אני חושבת ששיתוף פעולה כזה הוא נכון, ויש לי הרבה כבוד לארגונים היציגים.

זהבה גלאון: עם זאת, אני חושבת שהפעם הם הרחיקו לכת.

זהבה גלאון: גם יו"ר ההסתדרות, עופרי עיני, וגם שרגא ברוש, יו"ר לשכת התיאום של הארגונים הכלכלים, הגזימו קצת והתבלבלו בתפקיד שלהם, כך שבמקום להגן על זכויות העובדים הם הפקירו את זכויות העובדים.

זהבה גלאון: אני רוצה לבקש מהם להשהות את ההסכם שהם חתמו עליו.

זהבה גלאון: אני רוצה לבקש, שהוועדה תפנה לשר התמ"ת בבקשה שלא לקבל את הדרישה של שני הארגונים להוציא צו הרחבה ולהחיל את ההסכם הזה על כל השכירים במשק.

זהבה גלאון: אנחנו מדברים על 3,000,000 אנשים, ואם שר המסחר והתעשייה יקבל את הבקשה לצו הרחבה הדבר הזה יחול עליהם.

זהבה גלאון: אני רוצה להגיד כמה הערות כלליות ולא לדבר על ההסכם, כי יש כאן

זהבה גלאון: נציגי ארגונים שאולי ידברו יותר על מה שהוסכם ועל המצב בו הזכות לפרטיות מתנגשת עם הזכות לקניין.

זהבה גלאון: אני לא רוצה לגעת בכל הנקודות האלה, אני רוצה להגיד כמה הערות כלליות.

זהבה גלאון: אני חושבת שארגון עובדים צריך לייצג עובד בכל מה שקשור בעניינים חומריים, עניינים כלכליים.

זהבה גלאון: ארגונים לא יכולים לוותר על זכויות האדם של העובדים בשמם.

זהבה גלאון: הם לא יכולים להחליט עבורם שהם מוותרים.

זהבה גלאון: אני חשבתי על כמה דוגמאות, שלכם ייראו אבסורדיות אבל הן מסברות את האוזן.

זהבה גלאון: נניח שמחר יהיה הסכם שההסתדרות והמעסיקים יתחייבו בשם העובדים שהם לא יכולים להשתתף בהפגנות, שהם מוותרים על חופש הביטוי שלהם.

זהבה גלאון: מחרתיים הם יחליטו בשם העובדים שהם לא יכולים לשלוח מכתבים למערכת.

זהבה גלאון: מדובר בחופש הביטוי וחופש ההפגנה, שאלה זכויות אדם בסיסיות, זכויות הפרט של עובדים.

זהבה גלאון: זכויות פרט הן לא עניין קולקטיבי.

זהבה גלאון: עם כל הכבוד להסתדרות, היא בטח לא יכולה להפקיע את הזכויות האלה מאותו עובד.

זהבה גלאון: הפשרה הזו גובשה במהלך ערעור שהגישו שני עובדים לבית הדין הארצי לעבודה.

זהבה גלאון: אני לא מבינה למה ההסתדרות ולשכת התיאום הזדרזו לגבש הסכם פשרה.

זהבה גלאון: למה הם לא נתנו זמן לבית הדין הארצי לעבודה לקבע הלכה בעניין הזה?

זהבה גלאון: מה גם שראינו את עמדת היועץ המשפטי לממשלה, כפי שהוגשה לבית הדין הארצי לעבודה, קראנו את חוות הדעת של נציגי האגודה לזכויות האזרח וקו לעובד.

זהבה גלאון: כאשר אומרים שמעסיק יוכל לחדור לתיבת הדואר האלקטרונית של העובד ושזה ייעשה בהסכמת העובד, זה לא נכון.

זהבה גלאון: הרי אנחנו יודעים שכאשר עובד רוצה לשמור על מקום העבודה שלו אין הסכמה חופשית אמיתית.

זהבה גלאון: הרי מחר הוא יעוף אם הוא יגיד לא.

זהבה גלאון: לכן, כאשר מדברים על הסכמתו של העובד זה מאוד בעייתי.

זהבה גלאון: מה גם, שההסכם גם קובע שלא רק שיש סיטואציה בה מעביד חושד בעובד ואז הוא מבקש הסכמה לחדור לתיבת הדואר שלו, אלא גם אם הוא לא חושד בו הוא יכול בלי סיבה ובלי לקבל את הסכמתו לחדור לתיבת הדואר.

זהבה גלאון: הוא צריך לוודא שהעובד יהיה נוכח באותה סיטואציה.

זהבה גלאון: אני לא חושבת שהוועדה הזו של הכנסת, שמחוקקת חוקים שבאים להגן על זכויות העובדים וחוקים שמבקשים להגן על הפרטיות, יכולה לתת יד להסכם פשרה כזה שעדיף היה שלא נחתם ולא נכתב.

זהבה גלאון: אני מסכמת ואומרת, אני רוצה שהוועדה תפנה לנציגי הארגונים בבקשה להקפיא את ההסכם.

זהבה גלאון: שנית, אני מבקשת לפנות לשר המסחר והתעשייה שלא להחיל את ההסכם בצו הרחבה.

זהבה גלאון: עם כל הכבוד למעסיקים ולהסתדרות, הם לא מחליפים כנסת, הם לא מחליפים מוסדות שלטון, והם לא המחוקקים.

זהבה גלאון: הם לא מחליטים עכשיו שהסכם פשרה שהם גבשו בא להחליף חקיקה של הכנסת ועכשיו הוא יחול על כלל השכירים במשק.

זהבה גלאון: זה דבר שהכנסת לא יכולה לתת לו יד.

יצחק גלנטי: אני מבין שדברים שלך מתמצים בשתי בקשות: להקפיא את ההסכם, ולא להוציא צו הרחבה.

יצחק גלנטי: אנחנו נעבור לנציגים של ההסתדרות הכללית.

יצחק גלנטי: אני מבין, שהסכם הפשרה הזה נעשה עם ההסתדרות הכללית.

חנה שניצר: נכון.

חנה שניצר: לא מדובר בהסכם פשרה, כי ההסתדרות לא היתה תובעת ולא היתה נתבעת בתיק הזה, כנ"ל לגבי לשכת התיאום.

רן כהן: חנה, האם זה על דעת הייעוץ המשפטי של ההסתדרות?

חנה שניצר: ודאי.

רן כהן: אני תמה.

חנה שניצר: בכל מקרה, מדובר בתיק שבו ההסתדרות בסך הכל התייצבה.

חנה שניצר: זה לא מונע מבית הדין הארצי לפסוק, וככל הנראה גם תהיה פסיקה של בית הדין הארצי.

יצחק גלנטי: כלומר, את אומרת שמדובר במקרה בודד.

חנה שניצר: לא.

חנה שניצר: התיק שמופיע בפני בית הדין הארצי לעבודה הוא בגין שני מקרים בודדים שאוחדו לצורך דיון בערעור אחד, כאשר ההסתדרות ולשכת התיאום חתמו על ההסכם שהם הביעו בו את העמדה המשותפת שלהן.

חנה שניצר: ההסכם הזה הובא לידיעתו של בית משפט, אבל זה לא מונע מבית הדין הארצי לעבודה להחליט.

חנה שניצר: ככל הנראה, תהיה החלטה, יהיה פסק דין, ופסק הדין יעצב את היישום של ההסכם ואת ההסכם.

רן כהן: זה מעמיד בפני בית הדין עובדה מוגמרת, שאתם הגעתם להסכם וכפיתם את זה על העובדת שהתלוננה.

חנה שניצר: זה לא נכון.

רן כהן: זה נכון.

חנה שניצר: העובדת היא לא צד להסכם הזה.

רן כהן: בוודאי שהיא לא צד להסכם.

רן כהן: היא קורבן.

חנה שניצר: אנחנו לא כפינו את זה על העובדת.

יצחק גלנטי: האם העובדת בה מדובר היתה שותפה להסכם?

חנה שניצר: העובדת לא היתה שותפה, כי לא מדובר בתיק פרט.

רן כהן: עשו את זה מעל ראשה, מעל ראשו של בית הדין.

איריס ורדי: לפי ההסכם, לא היה ניתן להיכנס למייל של העובדת הספציפית הזו.

איריס ורדי: העובדת כרגע לא כפופה להסכם הזה.

איריס ורדי: עובדים הם אף פעם לא צד להסכם, אבל העובדת הזו גם כרגע לא נכנסת בגדרו.

רן כהן: אנחנו מכירים את ההתחכמות שלכם.

איריס ורדי: לא מדובר בהתחכמות.

רן כהן: אחרי זה תבואו לבית הדין, ותגידו שיש הסכם.

חנה שניצר: לגבי שני התיקים, לפי ההסכם שלנו, לא היה ניתן היה להיכנס למייל של העובדים.

חנה שניצר: ההסכם מגן על שני העובדים ועל שאר העובדים.

חנה שניצר: הסכם מיטיב את המצב המשפטי הקיים.

חנה שניצר: דיברתם עם העמדה של היועץ המשפטי.

חנה שניצר: אני רוצה להקריא ממנה קטע :

חנה שניצר: "לא מקובלת עליהם העמדה כי עובדים אינם יכולים לוותר על זכותם לפרטיות, אלא בהסכמה מפורשת".

חנה שניצר: היועץ המשפטי אומר, שגם הסכמה מכללה די בה.

חנה שניצר: הוא לא סתם אומר את זה.

חנה שניצר: הוא אומר את זה, כי כרגע החוק במדינת ישראל אומר שאתה יכול לוותר על הפרטיות שלך בהסכמה מכללה.

חנה שניצר: זה המצב המשפטי הקיים.

חנה שניצר: זה המצב המשפטי הקיים כרגע בפסיקת בתי הדין לעבודה.

חנה שניצר: שאלתם למה מיהרנו.

חנה שניצר: אנחנו מיהרנו כי חששנו מעוד פסק דין שקובע שדי במכללה כדי שעובד יוותר על הפרטיות שלו.

שלמה מולה: השאלה היא, האם לא מפעילים לחץ על אותו עובד שיגיע להסכם.

שלמה מולה: אולי מאלצים אותו.

חנה שניצר: אנחנו ארגון עובדים.

חנה שניצר: מצדי, שלא ייכנסו אף פעם גם לא בהסכמה.

חנה שניצר: אני לא חותמת הסכמים עם עצמי.

חנה שניצר: המצב הוא, שכרגע צריך לבדוק האם כל הסכם שעובד חתם עליו נחתם מרצון.

זהבה גלאון: אבל נתתם לזה גושפנקה עכשיו.

יצחק גלנטי: אני מבקש לדעת, על מה ההסתדרות כן הסכימה?

חנה שניצר: אנחנו הסכמנו על זכות שלא היתה ברורה קודם, שלמרות שמדובר בקניינו של המעסיק, על מחשבו של המעסיק, מוכר שיש זכות לעובד לעשות גם שימוש פרטי בו.

חנה שניצר: זה משהו שלא היה קיים קודם.

חנה שניצר: התפיסה הקניינית, לצערנו, היא כל כך מושרשת עד כי הרבה מעסיקים חשבו שאסור לשלוח מייל פרטי, שאסור להיכנס לאינטרנט בכלל אם זה לא לצורך העבודה.

יצחק גלנטי: האם לפי ההסכם הזה למעביד יש זכות להיכנס למייל הפרטי של אותו עובד, גם אם העובד הביע את הסכמתו לכך?

חנה שניצר: אני אסביר מהם המגבלות בסיטואציה שאדוני מתאר.

חנה שניצר: השלייקס הראשון הוא שלא מדובר סתם על מעסיק שחושב או רוצה.

חנה שניצר: יש מדד שאמור להיות אובייקטיבי, ובתי המשפט באמת יבדקו שהוא אכן התקיים, של מעסיק סביר ושל תום לב.

יצחק גלנטי: מה זה מעסיק סביר?

חנה שניצר: אנחנו באים להגיד, שאם יש לך מעסיק שהוא פרנואיד וחושב שבכל מקרה אתה גונב ממנו, זה מעסיק לא סביר.

יצחק גלנטי: אז קודם צריך לקבוע שהמעסיק הוא פרנואיד.

חנה שניצר: כמו שהחוקים שלכם נתונים לפרשנות של בתי המשפט, גם ההסכמים שאנחנו חותמים עליהם נתונים לפרשנות של בית המשפט.

יצחק גלנטי: כלומר עד שקובעים אם המעסיק סביר או לא סביר, המעסיק יכול לחדור לפרטיות של העובד.

חנה שניצר: לא.

חנה שניצר: אני אנסה להסביר מה המנגנון שבו אפשר יהיה בסופו של דבר להיכנס למייל של העובד.

חנה שניצר: כרגע המנגנון הזה לא קיים.

חנה שניצר: כרגע מעסיקים פשוט נכנסים למייל כי זה שלהם, כי השרת אצלם וכל החומר עליו.

חנה שניצר: עכשיו אנחנו דורשים אמת מידה שתיקבע על ידי הפסיקה, מה זה סביר ומה זה תום לב.

חנה שניצר: צריך שיתקיימו נסיבות מאוד ספציפיות של שימוש בלתי חוקי, של תביעות צד שלישי או של פגיעה בעסק.

שכיב מוראד שנאן: מי הגוף המאשר?

חנה שניצר: יש ועדה משותפת לשני הגופים.

שכיב מוראד שנאן: כלומר, כל פעם שמעביד ירצה להיכנס לאי מייל של העובד שלו, הוא יפנה בקשה לוועדה המשותפת שתאשר את בקשתו?

שלמה מולה: זה דבר חמור.

חנה שניצר: האם אתם מודעים לכך, שהיום הם נכנסים בלי שום מגבלה כי מדובר בקניינם, כי השרת שלהם.

שלמה מולה: זה גם חמור.

רן כהן: אבל התפקיד שלכם היה למנוע את זה.

חנה שניצר: מכיוון שחוק הגנת הפרטיות שחוקקה הכנסת הזו אומר שגם מכללה ניתן להשיג הסכמה, באנו וקבענו עוד 5 מגבלות נוספות על מה שקיים כרגע בחוק במדינת ישראל שמאפשר הסכמה מכללה כדי לפגוע בפרטיות.

חנה שניצר: זו גם היתה עמדת היועץ המשפטי.

חנה שניצר: אני לא יודעת למה קוראים את עמדת היועץ המשפטי כאילו היא מיטיבה עם העובד.

חנה שניצר: הם התנגדו לפרשנות שלנו, שנדרשת הסכמה מפורשת.

חנה שניצר: אני רוצה להזכיר, כי מדינת ישראל הגישה הצעת חוק לגבי העובדים שלה, כי היא המעסיק הגדול במשק, שלגביהם יש לה סמכויות של משטרה להיכנס למייל, חומר מחשב וכו'.

יצחק גלנטי: פה זה המוסד המחוקק, והוא יחליט האם זה בסדר או לא בסדר.

יצחק גלנטי: אנחנו דנים כעת בהסכם פשרה.

חנה שניצר: זה לא הסכם פשרה.

חנה שניצר: זאת לא הגדרה נכונה.

חנה שניצר: זה הסכם קיבוצי.

יצחק גלנטי: אז זה מעל הסכם פשרה.

חנה שניצר: לא.

יצחק גלנטי: אם זה הסכם קיבוצי, זה חל על כלל העובדים.

חנה שניצר: אנחנו בקשר עם הגברת טלי איסקוב ואנחנו דואגים לה, ולפי ההסכם הזה לא היה ניתן לחדור לה למייל.

יצחק גלנטי: משהו פה לא מסתדר לי.

יצחק גלנטי: האם יש הבחנה בין דואר אלקטרוני במקום העבודה לבין תיבת דואר אלקטרונית פרטית?

יצחק גלנטי: לי יש תיבת דואר אלקטרוני פרטית, האם המעביד שלי, הכנסת, יכולה לפתוח את הדואר הפרטי שלי?

רן כהן: התשובה היא לא.

זהבה גלאון: אדוני היו"ר, אני מבקשת שתיתן לד"ר בירנהך להסביר את ההיבטים האלה.

חנה שניצר: פסק הדין בעניין אפיקי מים, שהוא פסק הדין השני שנדון, מציג מקרה בו העובד קיבל מחשב נייד.

חנה שניצר: הוא ישב בביתו בשעות הערב ונכנס למייל שלו.

חנה שניצר: היום הפוטנציאל הטכנולוגי לפגיעה בפרטיות הוא גדול.

חנה שניצר: המעביד נכנס וקרא את המייל הפרטי שהעובד שלח בשעות הערב.

זהבה גלאון: בית הדין האזורי שבו עניינו נדון קיבל את העמדה שלו, ולא הרשה להשתמש בחומר הזה נגדו.

חנה שניצר: כי זה היה בשעות הערב.

יצחק גלנטי: מה זה משנה באיזו שעה?

זהבה גלאון: את נותנת את זה כאסמכתא.

חנה שניצר: אנחנו צמצמנו את כל ההסכם שלנו.

חנה שניצר: בשעות הערב ברור שאין רשות ואין סמכות למישהו להיכנס למייל הפרטי של העובד.

חנה שניצר: אם אדם יושב בשעות העבודה עם הציוד של המעסיק ומתקיימות הנסיבות הספציפיות, זה מקרה אחר.

חנה שניצר: אני רוצה להזכיר, שיש חובות החלות על המעסיק לדאוג שלא תהיה הטרדה מינית, למשל.

חנה שניצר: לפעמים אתה צריך להיכנס למייל כדי לבדוק שאתה מגן על עובדים אחרים.

זהבה גלאון: אז עכשיו את אומרת שעשיתם את זה לטובת העובד.

חנה שניצר: כן.

חנה שניצר: אלה נסיבות בהן יש עובד ליד שגם הוא ראוי להגנה.

חנה שניצר: אם שולחים לו חומר פורנו, מישהו יכול לראות זאת ולברר את זה.

שלמה מולה: אפשר להגיש תלונה במשטרה, והמשטרה תחקור זאת.

חנה שניצר: אלה עוולות אזרחיות.

יצחק גלנטי: אני ביקשתי להסביר את ההבדל בין תיבת דואר פרטית שלי, לבין תיבת דואר של מקום העבודה.

יצחק גלנטי: אני רוצה לשמוע את נציגי האגודה לזכויות האזרח בישראל.

מיכאל בירנהך: אני מהפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב ומהמעוצה הציבורית להגנה על הפרטיות.

מיכאל בירנהך: עם כל הכבוד, אני מצדד ותומך בהצעותיה של חה"כ גלאון, כפי שפירטה בתחילת דבריה.

מיכאל בירנהך: רציתי להתייחס לשתי הערות קצרות שנאמרו על ידי נציגת ההסתדרות.

מיכאל בירנהך: חוק הגנת הפרטיות קובע בסעיף 3 שמגדיר את עניין ההסכמה, שהסכמה היא מדעת במפורש או מכללה.

מיכאל בירנהך: הנושא של הסכמה מדעת נשמט, לצערי, מדבריה של נציגת ההסתדרות.

מיכאל בירנהך: התוספת של "מדעת", היא תוספת שהכנסת חוקקה בתיקון מס' 9 לחוק הגנת הפרטיות לפני שנה בדיוק.

מיכאל בירנהך: הסכמה מדעת איננה הודעה חד צדדית.

מיכאל בירנהך: לפי ההסכם הקיבוצי, ככל שאני מבין אותו ומפרש אותו, מעסיק יכול לקבוע באופן חד צדדי כללי התנהגות מסוימים שכפופים לעקרונות הכלליים המפורטים.

מיכאל בירנהך: הודעה חד צדדית של מעסיק איננה שקולה להסכמה.

מיכאל בירנהך: ודאי שאי אפשר לראות בה הסכמה מדעת.

מיכאל בירנהך: בניגוד לחברתי מההסתדרות, אני חושב שבמעט פסקי הדין שעסקו בהגנת הפרטיות עד עכשיו בבתי הדין לעבודה, לאו דווקא בהקשר של מעקב אלקטרוני אלא בהקשרים של מבדקים פסיכולוגים, גרפולוגים ובפוליגרף, בתי הדין לעבודה באופן שיטתי הביעו ספקנות רבה מאוד בקשר להסכמתו של עובד.

מיכאל בירנהך: ההסכמה היא לא רק מכללה ובמפורש, אלא שהיא צריכה להיות מדעת.

מיכאל בירנהך: הסכמה של עובד בהכרח חשודה.

יצחק גלנטי: השאלה היא, האם מדובר בהסכמה מדעת או בהסכמה שאינה מדעת.

רן כהן: האם הסכמה מדעת יכולה להיות גורפת, או לגבי כל מסמך בנפרד?

מיכאל בירנהך: המחוקק לא הגדיר בתיקון לחוק הגנת הפרטיות, מהי הסכמה מדעת.

מיכאל בירנהך: יש להניח, שיסתכלו על ההקשרים הרפואיים.

רן כהן: האם יכול לבוא מעסיק לעובד ולומר לו, עכשיו אתה חותם לי על הסכמה מדעת.

זהבה גלאון: לפי ההסכם הזה כן.

מיכאל בירנהך: כך אני קורא את ההסכם הקיבוצי.

זהבה גלאון: אדוני היו"ר, תן להם להסביר לגבי ההבחנה בין תיבת הדואר הפרטית לתיבת הדואר האישית.

מיכאל בירנהך: השאלה של אדוני, הסיטואציה והתשובות ממחישות את העובדה שמקום העבודה נמצא בשינוי מתמיד.

מיכאל בירנהך: מה שפעם היה מקום מוגדר, היום כבר לא כך.

מיכאל בירנהך: היום הרבה יותר אנשים עובדים מהבית עם המחשב האישי שקיבלו ממקום העבודה.

יצחק גלנטי: גם אני עובד מהבית עם המחשב האישי שקיבלתי ממקום העבודה.

רן כהן: נכון.

יצחק גלנטי: האם זה מקנה זכות למעביד להיכנס לתיבת הדואר הפרטית שלי?

מיכאל בירנהך: בהרבה מקרים משתמשים גם בני הבית לצרכים אחרים שלא קשורים לעבודה.

רן כהן: ואין בכך שום נזק למעסיק.

יצחק גלנטי: אנחנו נשמע את נציג המעסיקים.

אבי ברק: ראשית, ההסכם הזה לא מונע חקיקה.

רן כהן: איזה מזל.

רן כהן: חשבנו שלא נוכל לחוקק.

אבי ברק: פעם הייתי מתרגש מההערות האלה.

אבי ברק: אני מנסה להגיד את דבריי, וישר קוטעים אותי.

אבי ברק: יש לי ארבעה משפטים להגיד, ואני מבקש לתת לי לסיים.

שכיב מוראד שנאן: אבל הבנו מה אתה רוצה להגיד.

אבי ברק: אני לא מונע את הפסיקה של בית הדין הארצי.

אבי ברק: שם יושבים גם נציגי ציבור, נציג מעבידים ונציג עובדים, והם יכולים להחליט מה שנראה להם לנכון.

אבי ברק: עם כל הכבוד, אני רוצה שנתחיל מהבסיס.

אבי ברק: התפרסם על כך גם מאמר בעיתון "הארץ".

אבי ברק: המחשב הוא רכוש של המעסיק.

אבי ברק: במקום עבודה רגיל צריך לקבל רשות מהמעסיק כדי לעבוד על ציוד או מכונה של המעסיק.

אבי ברק: יש מעסיקים רבים שחושבים שלעובד בכלל אין זכות להשתמש במחשב בזמן העבודה לצרכים פרטיים.

אבי ברק: המחשב הוא של המעסיק לצורך העבודה, ולא לצורך פרטי.

אבי ברק: בהסכם הזה הכנסנו גם את האפשרות לשימוש פרטי במחשב, במידה סבירה, דבר שחלק גדול מהמעסיקים חושבים שזה לא ראוי, שהמחשב הוא קניינם, שהזמן הוא זמן עבודה והם לא מעוניינים שהעובדים יתעסקו במחשב בדברים פרטיים כי אין לכך גבול.

אבי ברק: בכל זאת הכנסנו זאת.

אבי ברק: מנגד, היינו צריכים לאזן את הדברים כדי שלא יהיה בכך שימוש לרעה.

אבי ברק: אם בחשבון הבנק של חבר כנסת תהיה מעילה, הוא בוודאי יכעס שהבנק לא יכול היה להיכנס ולבדוק שהפקיד עשה דברים לא חוקיים.

אבי ברק: יש הגדרה מדויקת, מתי אפשר להיכנס למחשב ולבדוק.

אבי ברק: המונח "מעסיק סביר" הוא לא מונח שאנחנו קבענו אותו.

אבי ברק: זה מונח משפטי ידוע ומקובל, כפוף לתום לב ולנסיבות מיוחדות בהן יש חשד סביר.

אבי ברק: כאשר אומרים "בהתקיים נסיבות" זה לא רק כאשר נדמה היה לי שהיה, אלא שיש נסיבות שבהן יש אפשרות להיכנס למייל כיוון שיש חשש מפגיעה בחוק, פגיעה מהותית בעסק של מעסיק או דבר אחר, וגם אז חלות מגבלות.

אבי ברק: לגבי המייל הפרטי - אני לא הייתי בטוח שאני כמעסיק הייתי מוכן שעובד שלי יפתח מייל פרטי במחשב שלי.

אבי ברק: שיעשה את זה במחשב שלו.

אבי ברק: אם הוא פותח מייל פרטי, אז בהסכמתו ובנוכחותו, במקרים חריגים, אני יכול להיכנס אליו.

אבי ברק: אם הוא לא רוצה, שלא יפתח מייל פרטי.

אבי ברק: לדעתי, ההסכם הזה הוא מאוזן.

אבי ברק: מבחינת העובדים ההסכם הזה מיטיב את המצב הקיים היום.

אבי ברק: לעומת זאת, רוב המעסיקים במצב פחות טוב ממה שהיה, כי היום מוכרת הנורמה שהעובד יכול להשתמש במחשב של העבודה.

יצחק גלנטי: אני מבקש לשמוע את נציגת משרד המשפטים.

איה דביר: כפי ששמענו מכולם כאן, ההסכם הזה הוא הסכם מהפכני בהרבה מובנים.

איה דביר: הוא מנסה להסדיר את האיזון הראוי בין שתי זכויות יסוד: הזכות הקניינית של המעביד, לרבות זכות לנהל את עסקו לפי הבנתו, והזכות לפרטיות של העובד במקום העבודה.

איה דביר: אני לא בטוחה, שאנחנו מסכימים לכל הדעות המאוד נחרצות שהושמעו כאן.

איה דביר: אנחנו סבורים, שאלה הן שאלות חשובות שחשוב לענות עליהן בצורה רצינית.

איה דביר: אנחנו היום בודקים אותן, ואין לנו עדיין עמדה מגובשת לגבי מעמדו ותוקפו של ההסכם הזה.

איה דביר: בין השאלות שאנו מנסים לקבל עליהן תשובה – ויכול להיות שתוך כדי בדיקה נמצא לנכון להרחיב את יריעת השאלות – היא השאלה, האם ההסכם הזה עולה בקנה אחד עם חוק הגנת הפרטיות ועם חוק יסוד כבוד אדם וחירותו.

זהבה גלאון: האם אין לכם תשובה לשאלה הזו?

איה דביר: אין לנו עדיין תשובה לשאלה הזו.

איה דביר: זו שאלה מאוד מורכבת.

שלמה מולה: תוך כמה זמן אתם תוכלו לתת תשובה?

איה דביר: קשה לי לתת מושג זמן ברור.

איה דביר: אני מקווה, שעוד מעט נציג התמ"ת ישלימו את דבריי.

זהבה גלאון: קצת תמוה שלא גיבשתם עמדה בעניין הזה.

זהבה גלאון: אם הבנתי נכון, נציגי ההסתדרות אמרו שההסכם ביניהם לא מייתר את ההחלטה של בית הדין הארצי.

זהבה גלאון: האם אתם לא מגישים עמדה לבית הדין הארצי לאור ההסכם?

איה דביר: לבית הדין הארצי הגשנו את עמדת היועץ, ודנו בה גם פה.

איה דביר: היא ניתנה ביחס למקרה הספציפי.

רן כהן: אבל מה שעולה מתוכנה הוא לא בקנה אחד עם ההסכם.

רן כהן: היועץ המשפטי הגן יותר על העובד.

חנה שניצר: הוא אפשר הסכמה מכללה של העובד, ואנחנו לא.

איה דביר: אני אציין, שעמדת היועץ ניתנה לגבי נסיבות מסוימות.

איה דביר: היא ניתנה מבלי לדעת את תוכנו או את הכוונה של הצדדים להסכם הקיבוצי, לעגן את הדברים בהסכם קיבוצי באופן שבו הם הוגנו.

איה דביר: היא משקפת תפיסה משפטית מסוימת, שאינה זהה לתפיסה הנמצאת בתוך ההסכם.

איה דביר: היא לא בהכרח הדרך היחידה להסדיר את הדברים.

איה דביר: אנחנו עדיין לא גיבשנו עמדה לגופו של עניין, לגבי ההסכם.

איה דביר: אנחנו בודקים את זה.

איה דביר: בכל זאת, רצינו לציין כבר עכשיו מהם הנקודות שחשבנו שצריך לבחון יותר לעומק כאשר באים להתייחס להסכם הזה.

איה דביר: אני גם רוצה לציין, שאם אני מבינה נכון עדיין לא מדובר בהסכם קיבוצי.

איה דביר: ההסכם עדיין לא הוגש לרישום.

חנה שניצר: זה מסיבות טכניות.

חנה שניצר: הוא מוגש בימים אלה לרישום.

חנה שניצר: רישום זה עניין טכני.

חנה שניצר: זה לא צו הרחבה עדיין.

איה דביר: בין משרדי הממשלה יש כבר הידיינות על הנושא.

איה דביר: משרד התמ"ת יודע שאנחנו מעוניינים להביא את דעתנו לגבי ההסכם הזה בזמן הקרוב.

זהבה גלאון: זה אומר ששר התמ"ת, גם כאשר הוא יקבל את הבקשה הזו, הוא יקפיא את ההחלטה שלו עד שהוא יקבל את העמדה של היועץ המשפטי.

איה דביר: צו הרחבה זו פעולה שלטונית מובהקת הדומה להתקנת תקנות.

איה דביר: בהקשר הזה ממילא שר התמ"ת לא יוכל לקדם משהו מבלי שהיועץ המשפטי ימסור את עמדתו.

רן כהן: זאת הפרוצדורה.

יצחק גלנטי: לכן, הבקשה של חברת הכנסת גלאון לגבי צו הרחבה ממילא מתקיימת באופן טבעי.

זהבה גלאון: לא.

חנה שניצר: בשלב זה ההסכם רק מוגש לרישום.

חנה שניצר: כרגע אין בקשה לצו הרחבה.

איה דביר: רציתי לפרט בקצרה את הנקודות שאנחנו חושבים שהן בעייתיות, ואנחנו רוצים לבחון האם בהסכם הזה הן מקבלות מענה מספיק.

איה דביר: השאלה הבסיסית שעלתה מדבריו של ד"ר בירנהך ובמדבריה של נציגת ההסתדרות, היא שאלת ההסכמה של עובד ביחסי עבודה.

איה דביר: השאלה הזו מעוררת קושי במובן המבני, משום שלא ברור האם הסכמה קיבוצית יכולה להיתפס כהסכמה תקפה לצורך חוק הגנת הפרטיות, על אף שזה בנוי במודל דו שלבי המצריך גם הסכמה של העובד.

איה דביר: לגבי ההסכמה של העובד, הקושי העיקרי בתוך יחסי העבודה הוא בקשר לקיומו של ממד הרצון החופשי בהסכמת העובד.

איה דביר: נציגת ההסתדרות כל הזמן מפנה למכתב שבעמדת היועץ קיבלנו את האפשרות שתינתן הסכמה מכללה.

איה דביר: ההנחה שמובלעת בתוך הדברים האלה, היא שבהכרח הסכמה מפורשת מעידה על רצון חופשי, בעוד הסכמה מכללה לא מעידה על רצון.

איה דביר: אנחנו לא בטוחים שהמסקנה הזו היא מסקנה נכונה.

איה דביר: ככלל אנחנו חושבים, שתיתן הסכמה מכללה שתבטא מידה רבה יותר של רצון חופשי בנסיבות מסוימות מהסכמה מפורשת.

איה דביר: לגבי הקישור בין הממד ההסמכה מכללה או לא מכללה, זו לא אנלוגיה שאנו בהכרח תומכים בה.

איה דביר: אנחנו חושבים שברמה העקרונית יש שאלה, האם ראוי ונכון שזכויות יסוד מופשטות מן הסוג הזה תכללנה בהסכם קיבוצי.

איה דביר: אלה לא זכויות ממוניות.

איה דביר: מתעוררת שאלה נוספת, האם המדינה צריכה להרחיב את ההסכם הזה, האם שר התמ"ת צריך להשתמש בסמכותו ולהרחיב את ההסכם הזה.

איה דביר: אני בטוחה שיהיו לנו עמדות מגובשות יותר בחודש-חודשיים הקרובים.

איה דביר: אנחנו התחלנו את הבדיקה המשפטית הזו, אבל היא מורכבת ודרוש לנו זמן לגבש עמדה שמקובלת על כל הגורמים המטפלים במשרד.

שכיב מוראד שנאן: אצלי קיימת התחושה שמישהו פה לחץ על ההדק יותר מדי מוקדם.

שכיב מוראד שנאן: אני לא פוסל את דברי הנציגות המכובדות מההסתדרות, אבל אני יותר נוטה לקבל את דבריה של עו"ד איה דביר.

שכיב מוראד שנאן: השאלה היא, האם זה באמת לא מתנגש עם זכויות יסוד.

שכיב מוראד שנאן: השאלה היא, מה תהיה החלטת בית המשפט בסופו של דבר.

שכיב מוראד שנאן: השאלות הן של איזון בין בקרת המעביד על עבודת עובד ובין הזכות לפרטיות של עובד.

שכיב מוראד שנאן: כל השאלות האלה אינן שאלות פשוטות, שצריך למהר לתת להן תשובה מהירה ולקבל הסכם קיבוצי שיכתיב תנאים ויקבע סדר חיים בין עובד ומעביד.

שכיב מוראד שנאן: אני מבקש, שהוועדה תקבל החלטה להקפיא כל התעסקות בנושא הזה עד תום בירור כל הסוגיות שהועלו.

אבנר פינצ'וק: אני מהאגודה לזכויות האזרח.

אבנר פינצ'וק: בדרך כלל אנחנו מאוד מעוניינים בעבודה מאוגדת.

אבנר פינצ'וק: יש לנו הרבה נקודות הסכמה עם ההסתדרות, אבל עם ההסכם הזה יש לנו בעיה.

אבנר פינצ'וק: אנחנו חושבים שלא ראוי שהוא יעבור תהליך של צו הרחבה.

אבנר פינצ'וק: אני לא חושב שהוא משפר את המצב הקיים כאשר מדובר על מצב נורמטיבי.

אבנר פינצ'וק: ייתכן שהוא ישנה את מה שעושים בשטח, ובשטח מעבידים עושים מה שהם רוצים.

אבנר פינצ'וק: היו סקרים שהציגו נתונים מדהימים לגבי מקומות עבודה שעושים מעקב מבלי להודיע לעובדים, מבלי ליידע אותם לגבי כללי שימוש במחשב במקום העבודה.

אבנר פינצ'וק: זה לא משפר את המצב הנורמטיבי.

יצחק גלנטי: לא ברור איפה מקום העבודה.

אבנר פינצ'וק: גם אם אני בא למשרד בבוקר ונמצא בעבודה 9 שעות ולמעלה מזה, אף מעביד לא יוכל להגיד לי שאני לא יכול לשלוח מייל אישי ולקיים כמה שיחות טלפון.

אבנר פינצ'וק: העובד הוא לא עבד, ואי אפשר להתייחס אליו כאל מכונה ששמים אותה במקום העבודה ואין לו חיים אישיים כלל.

אבנר פינצ'וק: אף אחד לא עושה לו טובה בכך שמאפרים לו את זה.

אבנר פינצ'וק: כמובן שמגיעה לי זכות לפרטיות באותה התכתבות אישית.

אבנר פינצ'וק: אני לא מקבל את נקודת האיזון של ההסכם.

אבנר פינצ'וק: זה נכון שזכות הקניין היא זכות חוקתית, אבל היקף הפרישה שלה הוא הרבה יותר מצומצם ממה שמתיימרים.

אבנר פינצ'וק: לא יכול להיות שכל נגזרת מזכות הקניין, לרבות האינטרסים של המעסיק והתוכנית העסקית שלו, מקבלת הגנה חוקתית המקבילה להגנה החוקתית של הזכות לפרטיות.

אבנר פינצ'וק: זה לא עומד באותו מישור, והאיזון פה הוא לא אופקי.

אבנר פינצ'וק: מבחינה זו אני לא מקבל את הנחת היסוד של ההסכם.

אבנר פינצ'וק: דבר אחרון הוא לגבי נושא ההסכמה, שבו אני חולק גם על ההסכם וגם על עמדת היועץ המשפטי לממשלה.

אבנר פינצ'וק: אנחנו האגודה לזכויות האזרח וגם קו לעובד מקבלים פניות מעובדים, והתחושה היא שלדבר על הסכמה של עובדים בנושאים האלה זה לעשות לעג לרש.

אבנר פינצ'וק: לעובדים אין את עמדת הכוח מול המעביד.

רן כהן: אין להם חירות אלמנטארית לסרב.

שלמה מולה: אני רוצה להודות לחה"כ זהבה גלאון שהעלתה את הנושא לדיון.

שלמה מולה: אני חושב שזה דיון מאוד חשוב.

שלמה מולה: שני נושאים חוקתיים מתנגשים: הרצון של המעביד וקניינו אל מול זכויות העובד וזכויות האדם.

שלמה מולה: בין שני הנושאים האלה, אני הייתי מעדיף את זכויות האדם העובד.

יצחק גלנטי: אבל גם המעביד הוא אדם בעל זכויות.

שלמה מולה: הפחד שהעובד מצוי בו עלול לגרום לו לשתף פעולה בדבר שהוא לא שלם איתו במאה אחוז.

שלמה מולה: התפקיד שלנו הוא להעדיף את העובד מאשר המעביד.

שלמה מולה: אני מתרשם מנציגת משרד המשפטים.

שלמה מולה: אנחנו היינו רוצים שתחשבו על לוח זמנים, כדי שאם נידרש לתיקוני חקיקה יהיה לנו יותר קל.

שלמה מולה: אני לא חושב שצריך לבקש מהמעבידים להקפיא את ההסכם.

שלמה מולה: זה לא נכון למשוך אותם יותר זמן.

שלמה מולה: אני מבקש לקבל לוח זמנים ממשרד המשפטים.

שלמה מולה: אני יודע שיש לכם הרבה מה לעשות, אבל זכויות האדם הרבה יותר חשובות מכל דבר אחר.

רן כהן: אדוני היו"ר, אני חייב לומר שמעסיקה אותי שאלת הזירה, הסמכות.

רן כהן: עם כל הכבוד, להסתדרות ולארגוני המעסיקים אין סמכות לקבוע הלכות בעניין הזה.

רן כהן: מאחר והייתי היו"ר הראשון של בית נבחרי ההסתדרות וגם עבדתי כשר התעשייה והמסחר עם כל ארגוני המעסיקים, אני יכול לומר שזה לא עניין של יחסי עובד מעביד.

רן כהן: ברגע שעובד משכיר את יכולת עבודתו, הוא אינו משכיר את פרטיותו.

רן כהן: על זה בכלל לא יכול להיות משא ומתן.

רן כהן: עם כל הכבוד להסתדרות.

רן כהן: בועז, זה לא עניינכם.

רן כהן: זה עניינו של המחוקק, זה עניינו של בית המשפט, זה לא עניינכם.

רן כהן: ההסתדרות לא רשאית לסחור בפרטיותו של העובד.

רן כהן: היא יכולה להגן על זכויותיו, על משכורתו, על תנאי עבודתו, אבל אין לכם סמכות לדון בפרטיותו.

רן כהן: בעניין הזה אין לכם סמכות.

רן כהן: לכן, ההסכם הזה פסול מעצם העובדה שאנשים או גורמים שאין להם סמכות לדון בו ולהסכים עליו, לקחו על עצמם את הזכות לעשות את זה.

רן כהן: מה שאמרתי עכשיו הוא מספיק כדי לקבל את ההצעות של חה"כ גלאון.

רן כהן: אני חושב שצריך להשהות את ההסכם הזה, ולקרוא לשר התמ"ת שלא לחתום עליו ולא להטיל עליו צו הרחבה עד שהוועדה הנכונה בכנסת תדון בעניין הזה, ובית המחוקקים ובית המשפט יפסקו בעניין.

חנה שניצר: אין מושג כזה להשהות הסכם.

חנה שניצר: רישום הסכם הוא עניין טכני, הקבוע בחוק הסכמים קיבוציים.

חנה שניצר: צו הרחבה לא התבקש עדיין.

יצחק גלנטי: לכנסת ולוועדה הזו יש את מלוא הסמכות כדי לבקש את הקפאת ההסכם.

יצחק גלנטי: שום הסכם לא יכול לעבור מעל ראשה של הוועדה הזו אם הוא פוגע בחוק זה או בחוק אחר.

רן כהן: מה היה קורה אם אתם הייתם מסכימים שהמעסיק יפלוש לביתו של העובד?

חנה שניצר: מדובר בהסכם קיבוצי, שלא נפסל על ידי שום ערכאה משפטית.

זהבה גלאון: אנחנו לא שוללים לפסול את זה משפטית.

זהבה גלאון: זה שעדיין זה לא נפסל על ידי שום ערכאה, זה לא נותן לזה הכשר.

זהבה גלאון: איזה טיעון זה בכלל?

רן כהן: מה יקרה אם תסכימו שהמעסיק יכול לעשות חיפוש בביתו של העובד?

זהבה גלאון: אתם לקחתם לכם חירות, שלא הייתם צריכים לקחת.

זהבה גלאון: התבלבלתם בתפקיד שלכם.

יצחק גלנטי: אני מבקש לשמוע את נציגת התמ"ת.

קריאה: זה לא מוסיף הרבה כבוד להציג את ההסתדרות כמגלומן.

זהבה גלאון: זו החלטה מגלומנית.

דבורה אליעזר: ראשית, מדובר בהסכם שיוגש לרישום בימים אלה, כאשר הצדדים להסכם הם ההסתדרות הכללית ולשכת התיאום של הארגונים הכלכליים.

דבורה אליעזר: ככל שהשר ימצא לנכון לפרסם כוונה להרחיב את ההסכם הקיבוצי, יש הליך הנקבע בחקיקה כיצד לעשות כן ולשמוע את כל הנוגעים לדבר.

דבורה אליעזר: עם כל הכבוד לוועדה, יש הליך חוקי להחליט על הרחבה של הסכם.

דבורה אליעזר: לכן, כל עוד ההליך הזה לא מגובש השר לא יכול להחליט על עצם ההרחבה של ההסכם.

רן כהן: אז מה המשמעות של הרישום?

דבורה אליעזר: לפי הפסיקה האחרונה של בית הדין הארצי לעבודה, הרישום הוא רישום טכני.

דבורה אליעזר: הממונה על יחסי עבודה במישור של רישום הסכם פועל כרשם.

דבורה אליעזר: אם מתגלים פגמים מהותיים בולטים לעין, הוא כן יכול להתערב.

דבורה אליעזר: במקרה הזה, כפי שציינת הנציגה של היועץ המשפטי, מדובר בנושאים שצריכים לבדוק אותם.

דבורה אליעזר: שום דבר לא בור, ולכן הנושא הוא הרישום.

דבורה אליעזר: השאלה שצריך לשאול, האם ניתן להרחיב את ההסכם הזה או לא לפי הכללים הקבועים בחוק הסכמים קיבוציים.

זהבה גלאון: האם גיבשתם עמדה?

דבורה אליעזר: אין לנו עמדה.

דבורה אליעזר: אנחנו מגבשים את העמדה לפי הכללים של חוק הסכמים קיבוציים.

דבורה אליעזר: ככה מחייב אותנו החוק.

דבורה אליעזר: אנחנו חייבם לעשות שימוע לכל הנוגעים בדבר.

דבורה אליעזר: אנחנו חייבים לפרסם בשני עיתונים יומיים את הכוונה להרחיב זאת.

זהבה גלאון: אני לא מדברת על ההרחבה.

זהבה גלאון: נניח שעוד לא הוגשה בקשה להרחבה.

זהבה גלאון: האם יש לכם עמדה לגופו של ההסכם שעכשיו גובש?

רן כהן: אני מנחש שהם לא דנו בכך.

דבורה אליעזר: לא גיבשנו עמדה.

דבורה אליעזר: לתשומת לבכם, שר התמ"ת הוא צד להליך של איסקוב, כי בסופו של דבר מבקרים שם החלטה של הממונה על החוק.

דבורה אליעזר: שם אמרנו שעמדתנו כעמדת היועץ המשפטי.

שלמה מולה: האם אתם יכולים להפעיל את ההסכם הקיבוצי ללא צו הרחבה בתקופת הביניים?

אבי ברק: ההסכם חל על כל הארגונים החתומים עליו.

זהבה גלאון: לכן, אני מבקשת להקפיא את ההסכם.

אבי ברק: אין הליך כזה.

רן כהן: אם ועדת הכנסת פונה למעסיקים ולהסתדרות בדרישה להקפיא, אתם תגידו לא?

רן כהן: אתם לא תגידו זאת, כי אתם צריכים אותנו לדברים אחרים.

זהבה גלאון: אני מבינה שאין פרוצדורה כזו, שמהרגע שזה נחתם זה חל.

זהבה גלאון: הניסיון להיתלות בזה שאף אחד לא ערער לערכאה משפטית הוא לא מקובל עלינו.

זהבה גלאון: לכן, אני מנצלת את ההזדמנות שאנחנו כולנו מתכנסים כאן, ואני פונה אליכם בשם הוועדה להקפיא את ההסכם הנחתם ביניכם עד דיון מחודש בעניין ועד קבלת עמדת היועץ המשפטי לממשלה.

זהבה גלאון: אני מדברת על דיון מחודש בוועדה, לא במסגרת דיון מהיר.

זהבה גלאון: אני פונה לנציגי לשכת התיאום של הארגונים ולהסתדרות, להקפיא את ההסכם שנחתם עד קבלת העמדה של היועץ המשפטי לממשלה.

זהבה גלאון: אני לא רוצה שנגיע למצב שבו אנחנו נפנה לבג"צ.

זהבה גלאון: יש עניין גם של יחסי גומלים לא רק בין שני הארגונים, אלא גם בין הכנסת לארגונים, למעסיקים ולהסתדרות.

זהבה גלאון: לכן, אנחנו פונים אליכם להקפיא את ההסכם.

אבי ברק: נביא את הבקשה בפני הארגונים וההסתדרות.

רן כהן: נראה אתכם מסרבים.

זהבה גלאון: אדוני היו"ר, נאמר כאן שהם יביאו את הבקשה שלנו בפני הפורומים שלהם.

זהבה גלאון: אני מבקשת שנתחם זמן, מתי הפורומים המכובדים האלה מודיעים לוועדה מה תשובתם.

רן כהן: אני מבקש שנפנה לשר התמ"ת, שיצטרף לבקשה שלנו.

רן כהן: אני רוצה לראות את הארגונים האלה מסרבים לשר התמ"ת.

קריאה: המחוקקים לא מכירים את ההסכם עצמו.

יצחק גלנטי: אנחנו לא דנים בפוליטיקה.

אבי ברק: אנחנו מתכנסים ב-3 לספטמבר, ולכן יהיה ראוי שבאמצע ספטמבר נשיב על כך.

יצחק גלנטי: האם זה מקובל עליכם.

רן כהן: זה יותר מדי זמן.

זהבה גלאון: למה אתם מתכנסים רק בספטמבר?

זהבה גלאון: .

זהבה גלאון: מה יש לכם לעשות עד אז?

שכיב מוראד שנאן: אמצע ספטמבר זה סביר.

שכיב מוראד שנאן: הרי לא יהיה כינוס מיוחד של הוועדה בפגרה.

יצחק גלנטי: נראה לי שחודש זה סביר.

יצחק גלנטי: עד אז אין בכלל להפעיל את ההסכם.

יצחק גלנטי: אני רוצה לסכם את הישיבה.

יצחק גלנטי: הוועדה קובעת, כי ההסכם שנחתם בין הסתדרות הכללית החדשה לבין לשכת התיאום של הארגונים הכלכליים מסמן מהפיכה במערכת היחסים בין עובד ומעביד, ויש בו משום הפרה בוטה של זכויות העובדים.

יצחק גלנטי: הוועדה קוראת לצדדים להקפיא את ההסכם עד לקבלת חוות דעת היועץ המשפטי של הממשלה לגבי הסכם זה, ולהשיב לה בתוך חודש ימים.

יצחק גלנטי: הוועדה קוראת לשר התמ"ת, שלא להחיל את ההסכם בצווי הרחבה עד לקבלת עמדת היועץ המשפטי של הממשלה.

יצחק גלנטי: הוועדה תשוב ותדון בנושא עם קבלת חוות הדעת של היועץ המשפטי של הממשלה.

בועז כבל: אני רוצה לומר, שבתקופה הזו העובדים נמצאים בחופשה של שבועיים-שלושה וגם הכנסת נמצאת בפגרה.

שלמה מולה: האם אתה עושה לנו סידור עבודה?.

בועז כבל: אני מבקש לא להביא את כל המערכת עד אמצע ספטמבר.

רן כהן: עם כל הכבוד, ההסתדרות יושבת כל שבוע.

חנה שניצר: אבל אתם מבקשים שנקפיא את ההסכם עד שנשמע את עמדת היועץ המשפטי.

חנה שניצר: אולי כדאי שנדע מה עמדת היועץ המשפטי.

יצחק גלנטי: את עדיין לא מנהלת את הישיבה.

חנה שניצר: אני גם לא מנסה.

איה דביר: אני רוצה לציין, שיהיה קשה מאוד לענות על השאלות האלה בתוך חודש ימים.

שלמה מולה: תעשו מאמץ.

איה דביר: נמשיך לעשות מאמץ.

זהבה גלאון: קודם כל תקפיאו את ההסכם, ואז נקבל את העמדה שלכם.

שכיב מוראד שנאן: אני לא חושב שפרק הזמן שההסתדרות מבקשת הוא בשמיים.

שכיב מוראד שנאן: מה יכול להיות עד אמצע ספטמבר?

זהבה גלאון: אני מוכנה להיענות לבקשה לדחות לספטמבר, אבל בשלב הזה עד אשר הם חוזרים אלינו אני מבקשת להקפיא את ההסכם.

יצחק גלנטי: זה ודאי.

יצחק גלנטי: יש פה החלטה חד משמעית שההסכם יוקפא.

יצחק גלנטי: אנחנו מחליטים שיחזרו לכאן לא בתוך חודש אלא עד מחצית חודש ספטמבר.

דבורה אליעזר: חבל שהיועצת המשפטית של הוועדה לא נמצאת כאן.

דבורה אליעזר: הכנסת יכולה לבקש את הבקשה הזו, אבל הכנסת כמו גם שר התמ"ת לא יכולים להחליט על הקפאה של ההסכם.

יצחק גלנטי: זו קריאה של הוועדה.

דבורה אליעזר: ערכאה משפטית יכולה לקבוע שההסכם הזה הוא לא חוקי.

יצחק גלנטי: אני מוסיף עוד סעיף להחלטות הסיכום: הוועדה תפנה ליועץ המשפטי של הממשלה לזרז מתן חוות דעתו בנושא.

יצחק גלנטי: תודה רבה, הישיבה נעולה.