ועדת המשנה למעקב אחר תיקון הליקויים וביצוע המלצות המבקר בדוח היערכות העורף ותפקודו במלחמת לבנון השנייה - תחבורה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 2, 2008-07-14 09:00

עתניאל שנלר: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת צוות המשנה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה העוסקת בלקחי המלחמה האחרונה, בכפוף לתחקיר ועבודה של מבקר המדינה.

עתניאל שנלר: בחודשים ספטמבר 2006 עד מרץ 2007 בדק מבקר המדינה את הפעילות בעורף כפי שהיתה במלחמת לבנון השנייה.

עתניאל שנלר: בכלל הבדיקה הוא בחן את פעילות משרד התחבורה, רכבת ישראל, חברת נמל חיפה, נמל אשדוד, "אגד" ובמידה כזאת או אחרת את מטה מל"ח – משק לשעת חירום.

עתניאל שנלר: עיקרי הממצאים, כפי שהועלו בפני מליאת הוועדה לביקורת המדינה , נגעו למספר דברים: באשר לרכבת ישראל – הדוח ציין כי לא היו הנחיות ונהלים לפעילות כאשר לא מופעל מערך המל"ח הארצי או האזורי, בכפוף להגדרות; לא הוגדרו רמות השירות הנדרשות מהרכבת במצבים שונים; לא היו נהלים לאותם מצבים מיוחדים, כמו מצב מיוחד בעורף או חירום או מלחמה; נפגע השירות החיוני של הסעות נוסעים והובלת מטענים, בעיקר ברכבת מצפון הארץ.

עתניאל שנלר: בדוח דובר גם על הזיקות בין פיקוח העורף לרכבת וכן שחלק ממקומות העבודה לא היו ממוגנים.

עתניאל שנלר: כולנו זוכרים את האסון הגדול שהיה במוסך הרכבת בחיפה.

עתניאל שנלר: בנוסף, התעוררה בעיה של מיגון נוסעים בתחנות מבחינת מרחבים מוגנים ומיגון הנוסעים.

עתניאל שנלר: באשר לתחבורה הציבורית – הדגש היה בעיקר על כך שלא היה גורם מתאם בין פיקוד העורף לבין מערך התחבורה הציבורית.

עתניאל שנלר: ההנחיות היו הנחיות לוקליות, בעיקר פיקוד העורף מול מערכות של הסעת ההמונים – איפה מותר לנסוע, איפה אסור, התנהגות הנוסעים והנחיות כלליות.

עתניאל שנלר: על-פי הדוח לא נקבעו נהלי עבודה משותפים בנוגע לאופן התפעול ורמת השירות של התחבורה הציבורית.

עתניאל שנלר: בדוח נאמר שהתחבורה הציבורית צומצמה לכדי 30% עד 50% מהשירות הרגיל, עקב פחות ביקושים וסיבות נוספות.

עתניאל שנלר: היו קשיים רבים בשל היעדרותם של נהגים עקב גיוס למילואים או סיבות אחרות.

עתניאל שנלר: במהלך הדיונים שהיו בוועדה גם דיברנו על הסיבות.

עתניאל שנלר: באשר לחברות הנמלים – דובר על ההנחיות שרשות הספנות והנמלים במשרד התחבורה נתנה בתחילת הדרך לנמל חיפה, כמו הוצאת אוניות מהנמל, צמצום מלאים של חומרים מסוכנים, משלוח אוניות לנמל אשדוד וכו'.

עתניאל שנלר: הביקורת המרכזית היתה שהחלטות כל כך מהותיות ל-97% מהחמצן של המדינה ראוי שייעשו בתיאום מלא עם שר האוצר, שר הביטחון, הממשלה, בשל משקלן הרב של ההחלטות האלה.

עתניאל שנלר: כמו כן, בדוח דובר על כך שבנמל אשדוד נוצרו עומסים גדולים, היה קושי לנייד עובדים, לנייד ציוד, ולא ניתן מענה הולם לגידול ניכר בהיקף הפעילות בנמל.

עתניאל שנלר: אלה עיקרי הממצאים שהיו בדוח המבקר.

עתניאל שנלר: הוועדה לענייני ביקורת המדינה הקימה צוותי משנה לכל תחום מתחומי הביקורת.

עתניאל שנלר: העבודה שעשה המבקר היתה מצוינת וטוב שנעשתה.

עתניאל שנלר: ועדת המשנה הזאת התכנסה לישיבת פתיחה אחת.

עתניאל שנלר: במהלך ישיבות הוועדה ביקרנו ברכבת ישראל, פעם אחת בחיפה בנושא תפעול וביטחון וישיבה נוספת היתה עם מנכ"ל הרכבת במשרדי ההנהלה בתל-אביב.

עתניאל שנלר: היינו גם בנמל חיפה ודנו בסוגיות השונות בנמל, כך גם באשדוד.

עתניאל שנלר: קיימנו דיון נוסף בכנסת על התחבורה הציבורית ודיון נוסף אצל מנכ"ל המשרד.

עתניאל שנלר: המנכ"ל הציג לנו את ההתקדמות.

עתניאל שנלר: שיטת העבודה של ועדה זו לא היתה להטיל משימה ולחזור אחרי חצי שנה, אלא לעקוב באופן מאוד סיסטמתי אחר פעילות המשרד.

עתניאל שנלר: בהזדמנות זו אני רוצה להודות למנכ"ל המשרד וגורמים אחרים במשרד על שיתוף הפעולה המתבקש שנעשה בסבר פנים יפות, בשיתוף פעולה ובגילוי מלא, דבר שהקל עלינו במהלך הבחינה שלנו.

עתניאל שנלר: אני אעביר את שרביט הצגת הדברים למול כל הלקחים שהזכרתי למנכ"ל המשרד, מר סיטרמן.

גדעון סיטרמן: אנחנו רואים במהלך הדיונים שאתה מקיים כהמשך לדוח מבקר המדינה תהליך של עבודה משותפת בין הגוף שאמור לבחון אותנו ולבקר אותנו לבין הגופים הייעודיים, כדי לשפר את כל התהליך ולהיות במצב של מוכנות מלאה לגבי כל תרחיש שחלילה יתרגש עלינו.

גדעון סיטרמן: אנחנו רואים בברכה את המעקב, גם המעקב הצמוד, כי דרך זה אנחנו לומדים ומכניסים את עצמנו ללוחות זמנים, כדי שבאופן מעשי כל שש הרשויות שאני אחראי להן יהיו מוכנות לשעת חירום.

גדעון סיטרמן: מטרת היעד שלנו היא לסיים את כל פעילות ההכנה של כל רשות ורשות והגוף המתאם, שזה הרשות לתחבורה עליונה, שאני עומד בראשה, עד סוף 2008.

גדעון סיטרמן: אנחנו נרצה לגשר על כל הפערים הקיימים עד סיום תכנית העבודה של 2008.

גדעון סיטרמן: מלחמת לבנון השנייה התרחשה בחזית וגם העורף השתתף באופן פעיל במלחמה.

גדעון סיטרמן: כידוע לכם, לא הוגדר מצב חירום של מל"ח.

גדעון סיטרמן: אחד הנושאים המרכזיים מעצם אי-ההגדרה הוא התיאום בין כל הגורמים ומי המוביל את מהלך ההנחיה היום-יומי.

גדעון סיטרמן: מטבע הדברים המושכות עברו לפיקוד העורף והדברים האלה השתפרו תוך כדי לחימה, מיום ליום, כאשר הבנו שיש בעיות תיאום.

גדעון סיטרמן: בפועל, הרשות לתחבורה עליונה, שהיתה קיימת על הנייר כבר ב-2006, היתה אמורה לתאם את כל הדברים.

גדעון סיטרמן: בחנו את זה יחד עם מטה מל"ח באמצעות לקחים ומספר עבודות שנעשו והגענו למסקנה שאין צורך לשנות את המבנה הארגוני של שש הרשויות.

גדעון סיטרמן: על בסיס זה הגענו למסקנה שצריך לעבות ולארגן את רשות תחבורה עליונה בצורה כזאת שהעניין הזה יקבל מסגרת מתכללת, לא מפריעה, לכשנצטרך להפעיל את כל הרשויות.

גדעון סיטרמן: כפי שאתם יכולים להבין, יש מקרים שבהם מספר רשויות מופעלות בעת ובעונה אחת, אפילו בנושא אחד או באינצידנט אחד.

גדעון סיטרמן: החלטתי להקים את רשות תחבורה עליונה ולאייש אותה בצורה כזאת כך שבמטה שלי יהיו קציני קישור לכל הרשויות.

גדעון סיטרמן: לא אנחנו ננהל את הרשויות, אבל נשמש כמטה, כך שאם לרשויות תהיינה שאלות או תהיות בעבודה המשותפת שלהם מול פיקוד העורף – והיום מול רח"ל – אנחנו נהיה גוף מתאם ומתערב רק כאשר יש צורך בקביעת סדרי עדיפויות והקצאת מקורות.

גדעון סיטרמן: אנחנו מתכוננים לתרגיל שלדי של כל הרשויות, כאשר עיקר התרגול יהיה של רשות תחבורה עליונה, שאני עומד בראשה, לקראת חודש דצמבר.

גדעון סיטרמן: אנחנו עושים את זה בתיאום מלא עם מטה מל"ח.

גדעון סיטרמן: ביקשתי מהם שהם יתרגלו אותי, כדי שמסוף 2008 נהיה ערוכים ומסודרים גם ברמת המטה של משרד התחבורה.

גדעון סיטרמן: לגבי הרשויות הספציפיות – נוכחים כאן נציגים של כל הרשויות והייתי מבקש שכל ראש רשות יציג דוח מצב-סטטוס ואת הפערים הקיימים.

גדעון סיטרמן: מבחינתי זו תכנית העבודה להשלמה בתוך 2008.

גדעון סיטרמן: כך נוכל להביא לכנסת את מצב העניינים של הרשויות שנמצאות ת"פ משרד התחבורה.

גדעון סיטרמן: מר ישראל מרקו, מנהל אגף ביטחון ברכבת ישראל, בבקשה.

ישראל מרקו: אני אתייחס תחילה לנהלים.

ישראל מרקו: הנהלים נכתבו והועברו גם לעיונכם.

ישראל מרקו: בנהלים יש גם את הנושא של תרחיש הייחוס וגם את רמות השירות כפי שהגדירה רכבת ישראל.

ישראל מרקו: הנהלים מתייחסים לשלושה מצבים: מצב של מלחמה כוללת; מצב של מלחמה רק בצפון; מצב של מלחמה רק בדרום.

ישראל מרקו: באשר למדיניות מיגון - תואם עם פיקוד העורף לגבי מדיניות המיגון לנוסעים בתחנות.

ישראל מרקו: כרגע אנחנו בשלב של פיילוט באחת התחנות למיגון התחנה, על מנת לראות שזה אכן נותן מענה לנוסעים בתחנות.

עתניאל שנלר: יש פערים בנושא מיגון, מבחינה תקציבית, הנדסית או תכנית?

ישראל מרקו: כרגע אין בעיה תקציבית.

ישראל מרקו: אנחנו בוחנים את הנושא ולהערכתי לא יהיה פער תקציבי משמעותי שלא ניתן לגשר עליו.

עתניאל שנלר: האם בתפיסת המיגון אתם לוקחים בחשבון את הירידה בביקושים?

ישראל מרקו: כן.

ישראל מרקו: תרחיש הייחוס שלנו מגדיר ירידה של 30% בביקושים.

ישראל מרקו: אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שהשירות ירד מ-100% ל-70%.

ישראל מרקו: תהיה ירידה של 30% בתנועת נוסעים ובתנועת רכבות.

ישראל מרקו: לכן כרגע הפתרון שיינתן יהיה בתוך המנהרות.

ישראל מרקו: אנחנו מתכוונים לייצר איזשהו אלמנט שייתן הגנה לנוסעים בתוך המנהרות.

ישראל מרקו: בעצם אנחנו בונים על התשתית הקיימת ולא מייצרים תשתית חדשה.

ישראל מרקו: לגבי מיגון לעובדים - אני מניח שעד סוף 2008 נסיים את מיגון העובדים.

ישראל מרקו: בתחום זה אנחנו מתכוונים לרכוש ממ"דים יבילים למתקני רכבת, אשר ברובם הם מתחמי רכבת, כמו מוסכים וסדנאות.

ישראל מרקו: להערכתי עד סוף 2008 נסיים את המיגון בכל הצפון ועד סוף 2009 אנחנו אמורים לגמור גם את המיגון באזור הדרום.

עתניאל שנלר: מה באשר לכוח אדם?

ישראל מרקו: מבחינת ריתוק משקי – פעלנו מול משרד התמ"ת והגדרנו את הכמות.

ישראל מרקו: הפערים הם יחסית מאוד קטנים וזניחים.

ישראל מרקו: יש לנו פער בתחום מסוים של עוזרי נהגים, כי אלה חבר'ה צעירים, אבל אנחנו מנסים ליצור איזשהו פול בתוך הארגון כדי שנוכל לכסות את הפער הזה.

עתניאל שנלר: מה באשר לאנשי אבטחה?

ישראל מרקו: אנחנו עובדים מול רז"ר עורף בצה"ל.

ישראל מרקו: בכל מקרה, אנחנו לא נשענים על זה יותר מדי, כי אנחנו לא יודעים עד כמה נקבל סיוע מצה"ל.

ישראל מרקו: יצרנו לעצמנו מנגנון, גם בחוזה האבטחה שלנו, כדי לקבל מאבטחים מתוך חברות כוח האדם.

ישראל מרקו: בתיאום עם משטרת ישראל הגדרנו הכשרה יותר קצרה וקריטריונים קצת פחות מחמירים, כדי לתת מענה לסוגיית האבטחה.

עתניאל שנלר: הנוהל היפה שכתבתם ושלחתם – אני מראה את זה כדוגמה – מעורר כבוד.

עתניאל שנלר: האם בנוהל הזה נגעתם גם בנושא של חומרים מסוכנים ושינוע מסילתי?

ישראל מרקו: יש לנו כבר נוהל לשינוע חומרים מסוכנים ולכן לא הכנסנו את זה לתוך הנוהל הזה.

עתניאל שנלר: אני חושב שכדאי לצרף את זה, כדי שהכל יהיה ביחד.

ישראל מרקו: אין בעיה.

גדעון סיטרמן: האם התקנתם את כל הקבלנים המרותקים אליכם?

גדעון סיטרמן: האם הם מעודכנים מולכם?

ישראל מרקו: כן.

ישראל מרקו: הוצאנו רשימה של קבלנים חיוניים לחטיבות ולאגפים הרלוונטיים אצלנו.

ישראל מרקו: יצרנו מצב שאנחנו מרתקים את המפעלים לטובת הרכבת.

גדעון סיטרמן: כולל ציוד מכני כבד שמיועד לרכבת?

ישראל מרקו: כן.

ישראל מרקו: בדקנו שזה מגופים שלא מרותקים על-ידי מישהו אחר.

גדעון סיטרמן: אדוני היושב-ראש, ברשותך אני אעביר את רשות הדיבור לרשות שמטפלת בנושא ספנות ונמלים.

אמנון צור: כל הפערים שעלו בעקבות לקחי המלחמה צומצמו ותוקנו.

אמנון צור: באשר לנושא ניוד כוח אדם בין הנמלים – יש תיקון לחוק כוח אדם בשעת חירום שיאפשר לנייד עובדים, למרות שהיו לנו גם פתרונות אחרים בהגדרה של מצב מיוחד בעורף.

אמנון צור: באשר לניוד ציוד – יש תקנה חתומה בנושא.

אמנון צור: זה כלי שבאמצעותו אפשר להעביר ציוד בין הנמלים.

אמנון צור: באשר לחומרים מסוכנים – אני מדבר על אזורים לאחסון.

אמנון צור: זה בפתחו של המשרד להגנת הסביבה.

אמנון צור: המשרד מדבר על שלוש מקומות אליהם אפשר יהיה לפנות במקרה הצורך, רק עדיין לא נאמר לנו מה המקום המדויק.

אמנון צור: המקומות האפשריים הם רמת חובב, מישור רותם ורמת בקע.

אמנון צור: עדיין לא קיבלנו את המקום אליו נצטרך להעביר.

אמנון צור: מייד לאחר המלחמה הושלמו כל נוהלי החירום.

אמנון צור: תיק הנהלים הועבר לחבר הכנסת עתניאל שנלר.

אמנון צור: תורגלו מצבי חירום בתרגיל "נקודת מפנה 1" וב"נקודת מפנה 2".

אמנון צור: תרחיש הייחוס הענפי הושלם ומחכה להפצה.

אמנון צור: מדיניות המיגון – יש מענה לכך בנמלים בשני אופנים: גם מכולות מיגון וגם מבנים יבילים וכמובן גם ציוד מיגון אישי בהתאם להנחיות פיקוד העורף.

אמנון צור: באשר לאבטחה בנמלים - או שאנחנו מסתמכים על גדודי המילואים בחיפה ובאשדוד או שאנחנו נקבל דרך רז"ר עורף סיוע במאבטחים אם הגדודים האלה לא יעבדו.

אמנון צור: כל השאלות שנשאלנו בנושא חוות המיכלים אינן קשורות אלינו.

אמנון צור: זה שייך לפיקוד העורף או למשרד להגנת הסביבה.

אמנון צור: הנושא של מלאים במיכל האמוניה גם הוא אינו שייך לנו, לא אנחנו קובעים את רמות המלאי.

גדעון סיטרמן: באשר לתקנות לניוד כוח אדם וציוד – זה אחד הדברים המהותיים ששינינו וקיבלנו כחלק מההמלצות של הוועדה של עו"ד יהודה טוניק.

גדעון סיטרמן: הוא התחיל בבחינת הפעילות בנמלים, אבל הרחיב את עבודתו לכלל הפעילות הכוללת של מערכות התחבורה, כי ראינו שגם הנמלים פועלים באמצעות הרכבת.

גדעון סיטרמן: בקטע הזה היתה לאקונה מאוד חמורה, זאת בעקבות הרפורמה של ביטול רשות הנמלים והקמת חברות הנמלים.

גדעון סיטרמן: נוצרה לאקונה לגבי היכולת להעביר ציוד, כי לפני הרפורמה כל הציוד היה שייך לרשות הנמלים ואילו לאחריה כל נמל קיבל את הציוד שלו.

גדעון סיטרמן: כך גם לגבי עובדים.

גדעון סיטרמן: אני רוצה לציין מהלך שראוי לציון בכל פעם שיש דיון על כך.

גדעון סיטרמן: עובדי נמל אילת, למרות שלא היתה לנו תקנה, התארגנו בצורה וולונטרית והעלו צוותים של נמל אילת כדי לעזור לעובדי נמל אשדוד שהיו תחת לחץ עצום, מה גם שלא ידענו בדיוק מתי זה ייגמר.

גדעון סיטרמן: אני חייב לציין לשבח את הפעילות הוולונטרית של עובדי נמל אילת והקשר עם נמל אשדוד.

גדעון סיטרמן: הרבה פעמים טוענים שאין סולידריות ואנחנו שוחקים את הערבות ההדדית, אבל פה היא התגלתה במלוא יופיה.

גדעון סיטרמן: היתה עזרה הדדית בלי תנאים.

גדעון סיטרמן: עובדי אילת התנדבו והתייצבו לעבודה בנמל אשדוד.

גדעון סיטרמן: למזלנו לא היינו צריכים להשתמש בהם הרבה, כי זה היה לקראת הסוף.

גדעון סיטרמן: אני חושב שחשוב לציין שהצלחנו לנייד עובדים גם ללא תקנות.

גדעון סיטרמן: בכל מקרה, אין ספק שאנחנו צריכים להיות ערוכים למצב דומה בעתיד ולכן ביקשנו לקבל את התקנות, כולל לגבי ציוד, כי היתה מכשלה גדולה להעביר ציוד מנמל אחד לשני.

גדעון סיטרמן: זה מהלך שהתבקש והושלם.

גדעון סיטרמן: התקנות האלה קיימות ונמצאות במגירה.

אמנון צור: יש עוד שני דברים, שאני מבין שהם בטיפול המנכ"ל שלנו: הנושא של אוניית תזקיקים והנושא של ביטוח סיכוני מלחמה לאוניות.

גדעון סיטרמן: זה נושא שעלה בזמנו בוועדת הכספים כאשר אישרו את ההפרטה של בז"ן.

גדעון סיטרמן: אחת המחויבויות של משרד התשתיות ובז"ן היתה שתירכש אוניה שתירשם כאוניה ישראלית והיא תשמש אותנו בחירום.

גדעון סיטרמן: עד היום הזה זה לא קרה.

גדעון סיטרמן: גם מנהל רשות הספנות והנמלים וגם אנוכי משתדלים מאוד.

גדעון סיטרמן: אסור לוותר בעניין הזה, לדעתי הכנסת צריכה לעמוד על כך שיבצעו את ההתחייבויות של כל הגורמים בגין ההפרטה של בז"ן.

גדעון סיטרמן: זה עולה כסף, אבל לא משחקים עם כאלה דברים, בוודאי לא עם מחויבויות שניתנות לכנסת לצורך קבלת אישור של הכנסת.

מיכאל איתן: מה הרעיון?

גדעון סיטרמן: הרעיון הוא שתירכש אוניה, אבל היא תירשם בדגל ישראלי.

מיכאל איתן: מה תעשה האוניה הזאת?

גדעון סיטרמן: האוניה הזאת תעבוד ביום-יום, הרי בשגרה בז"ן משתמשת באוניות.

גדעון סיטרמן: הם התחייבו שיהיה צי ברזל, כמו שיש ל"צים", כמו שיש ל"אל-על".

עתניאל שנלר: זה כמו שבמערכת התעופה יש לממשלה מניית זהב, דבר שמאפשר לה בעת חירום לעשות שימוש בפלטפורמות פרטיות אחרי הפרטה, על מנת לא לשתק את הפעילות.

גדעון סיטרמן: בז"ן משתמשת באוניות שלא תחת דגל ישראלי.

גדעון סיטרמן: הנושא הזה עלה בוועדת הכספים של הכנסת כאשר באו לדון בעניין של הפרטת בז"ן.

מיכאל איתן: אני מבין שבז"ן שוכרת שירותים מחברות פרטיות שמבצעות בעבורה את ההובלות.

מיכאל איתן: הכוונה היא שהם יחזיקו אוניה אחת בבעלותם עם צוות ישראלי שיעבוד ויסובסד?

מיכאל איתן: בעצם בזמן מלחמה העובדים יכולים לברוח ולכן לא יעזור לך שהאוניה תהיה תחת דגל ישראלי, כי לא יהיה מי שישיט את האוניה.

גדעון סיטרמן: בעת חירום יש למנהל רשות הספנות והנמלים סמכויות להורות לאוניות תחת דגל ישראל או שרשומות בישראל לעשות פעולות כאלה ואחרות.

גדעון סיטרמן: אם אין דבר כזה לבז"ן, אנחנו נמצא במצב לא טוב.

גדעון סיטרמן: הגיעו למודל, שלקראת ההפרטה היה מקובל על בז"ן, אבל המודל עצמו לא מופעל.

גדעון סיטרמן: כרגע אני לא נכנס לוויכוח הטכני מי עושה מה, אבל אני חושב שאם מתחייבים לכנסת צריך לקיים את זה.

מיכאל איתן: אל תגזים.

גדעון סיטרמן: אני מקווה.

חיים לנציצקי: במלחמה למשל, חלק גדול מהאוניות עם דגל זר לא היו מוכנות להיכנס לנמל חיפה.

חיים לנציצקי: לעומת זאת, האוניות של "צים" פקדו את נמל חיפה, דבר שעזר מאוד לפעילות בנמל אשדוד, כי לפחות 35% מהפעילות עשינו גם בנמל חיפה.

חיים לנציצקי: אך ורק אוניות של "צים" פקדו את נמל חיפה ואילו אוניות זרות לא היו מוכנות להיכנס לשם.

גדעון סיטרמן: באשר לביטוח סיכוני מלחמה - זה עקב אכילס שהחשב הכללי התבקש לטפל בו, גם מבחינת המודל.

גדעון סיטרמן: המודל שרצינו לאמץ נקרא "מודל סרילנקה".

גדעון סיטרמן: שם זה נעשה בעקבות פעילות של אי-ודאות אקלימית.

גדעון סיטרמן: יש מודל שנכנס מייד לתוקף ברגע שמוכרז מצב חירום.

גדעון סיטרמן: זה לא המצב שהיה במלחמת לבנון השנייה, אז היינו צריכים למהר לנסוע ללוידס, אבל גם אחרי המלחמה הם רכבו על הגל הזה והמשיכו להעמיס על המשק הישראלי מיליוני דולרים בגין ביטוח.

גדעון סיטרמן: לפני מספר שבועות קיבלתי דיווח שהחשב הכללי אישר סופית את המודל.

גדעון סיטרמן: אני אבדוק את זה אישית עם שוקי אורן.

גדעון סיטרמן: אמנם אנחנו לא המפוקחים, אבל כדאי שיהיה לנו מודל מגירה, כדי שלא ייווצר מצב שחברות הביטוח ינצלו הזדמנות כאשר יש כאן מצב חירום או חלילה מלחמה.

עתניאל שנלר: המודל הזה תקף גם במצב מיוחד בעורף או רק בהגדרת מלחמה?

גדעון סיטרמן: רק במצב מלחמה.

גדעון סיטרמן: רצינו קודם כל לשים רגל בדלת וייתכן שאחר נקדם את הדיונים.

גדעון סיטרמן: מכיוון שאנחנו לא יודעים להגדיר לעצמנו בצורה מובהקת מהו "מצב מיוחד", אי אפשר לצפות שאנשי הביטוח בלונדון יחליטו במקומנו.

גדעון סיטרמן: מצב מלחמה הוא משהו מדויק יותר.

גדעון סיטרמן: אני אדווח לכם על כך לאחר השיחה שלי עם שוקי אורן.

גדעון סיטרמן: הוא דיווח לי שזה סגור, אבל כדאי שנדווח על כך לוועדה בצורה מסודרת.

גדעון סיטרמן: חשוב להדגיש שזה עלה עשרות מיליוני דולרים למשק הישראלי גם לאחר המלחמה.

שוקי סגיס: בנובמבר 2007 ביצענו תרגיל רחב היקף, כולל הפעלת חמ"ל מלא ובשיתוף פעולה מלא – בפועל, לא באמצעות טלפונים או מכשירי קשר – עם פיקוד העורף, מערכות כיבוי האש, מד"א, עירייה, משרד התחבורה וחיל הים.

שוקי סגיס: תרגלנו 17 תרחישים שונים, כולל התקפות אב"כ, חילוץ מנופאים בפועל, תרגול חוזר במצב בו הצפון מותקף ונמל אשדוד נדרש לשאת בעורף.

שוקי סגיס: אחד הדברים שאני מוטרד מהם הוא עניין גדוד האבטחה.

עתניאל שנלר: אני מבקש לא להתייחס לקטע הזה.

עתניאל שנלר: אנחנו בשידור ולא הייתי מציע לדבר על הנושאים הביטחוניים בעת הזאת.

שוקי סגיס: בספטמבר הקרוב אנחנו אמורים לקבל סט ראשוני של עשרה מבנים יבילים למיגון העובדים ברציפים.

שוקי סגיס: הצטיידנו גם במיגון אישי בעבור העובדים.

שוקי סגיס: מידי חצי שנה אנחנו מבצעים את הפעלת החמ"ל.

שוקי סגיס: זה כבר בוצע פעם אחת לאחר התרגיל הראשון.

שוקי סגיס: הפעלת החמ"ל מידי פעם מיועדת כדי להשאיר את כל המערכות במתח וערוכות לקראת ביצוע.

גדעון סיטרמן: היושב-ראש שאל – ולדעתי זו נקודה חשובה - לגבי הגיבוי שיש לנמל לחשמל למנופים.

גדעון סיטרמן: איזה פתרון יש לכם לזה?

שוקי סגיס: הנושא הזה קצת בעייתי.

שוקי סגיס: אנחנו מנסים להגיע להסכמים עם חברות שיתנו לנו חשמל חלופי.

שוקי סגיס: גנרטורים לא יכולים להפעיל מנופים בצריכות מתח כל כך גבוהות.

שוקי סגיס: במקרים מאוד-מאוד קיצוניים נצטרך להפעיל מנופים ניידים.

שוקי סגיס: בכל מקרה, אנחנו מחפשים חלופה לחברת החשמל.

שוקי סגיס: אני רוצה להדגיש שגם כתבנו נהלי חירום חדשים בהתייחס לתרחיש הייחוס.

חיים לנציצקי: עדכנו את נוהל החירום בנמל חיפה.

חיים לנציצקי: בתקופת המלחמה, שהיתה סמוכה מאוד למעבר לחברות, היה נוהל חירום שעודכן רק בנושא בעלי התפקידים שצריכים להיות.

חיים לנציצקי: לגבי הנושא של חומרים מסוכנים והאמירה למפעלים להפסיק לשנע לכיוון הנמל חומרים מסוכנים, אלא באישור – צריך להבין שאנחנו מתחילים תקופת מלחמה עם כמות גבוהה מאוד של מכולות.

חיים לנציצקי: אנחנו יכולים להגיע לסדר גודל של 18,000 מכולות עם חומרים מסוכנים מסוגים שונים בנמל.

חיים לנציצקי: יש מספר חומרים מסוכנים שאמורים לפנותם, אבל עדיין מתירים שיהיו 42 מכולות של חומ"ס מהסוג הזה, כאשר יש אזור ייעודי למכולות הללו וכן אמצעי מיגון.

חיים לנציצקי: צריך לדעת שגם כאשר מחליטים לפנות לא תמיד יש אישור של פיקוד העורף לשנע חומרים מסוכנים על הכבישים באותו עיתוי, כך שהנמל צריך להיות ערוך גם לכיוון הזה.

חיים לנציצקי: באשר לכוח האדם – המסקנה שלנו מהמלחמה היא שכאשר מכריזים על מצב חירום בעצם צריך לרתק את כוח האדם ואם צריך גם לעבור למשמרות עבודה של 12 שעות ולא שלוש משמרות של שמונה שעות.

חיים לנציצקי: באופן זה יש תוספת כוח אדם של כ-30%.

חיים לנציצקי: בכל מקרה, כאשר יש מצב חירום, זה לא מצב רגיל ונורמלי של עבודה, מטבע הדברים כמות העבודה יורדת לפחות בכ-40%.

חיים לנציצקי: בנמל חיפה יש 26 מקלטים קבועים.

חיים לנציצקי: בעקבות לקחי המלחמה רכשנו 15 מקלטים יבילים נוספים אשר ניתנים לשינוע לאזורים אחרים בנמל כדי לתת גיבוי לעובדים ולמנופאים.

חיים לנציצקי: בנוסף רכשנו 200 שכפ"צים וקסדות.

חיים לנציצקי: אני רוצה לציין את שיתוף הפעולה המלא עם רספ"ן ומנכ"ל התחבורה בכל תקופת המלחמה.

חיים לנציצקי: זה צריך להמשיך כך גם הלאה.

חיים לנציצקי: חלק מההנחיות שהתקבלו מרספ"ן היו בהתייעצות אתי.

חיים לנציצקי: למחרת חטיפת שני החיילים כבר סובבנו את האוניות עם החרטום קדימה, כך שאפשר היה להוציא את האוניות מהנמל במהירות.

חיים לנציצקי: במשך כשעה וחצי הוצאנו עשר אוניות מהנמל, דבר שהוא לא עניין של מה בכך.

חיים לנציצקי: ההוראה היתה בתיאום מלא ואוניות הוכנסו חזרה לנמל בשעות העבודה שתואמו עם רספ"ן ופיקוד העורף.

חיים לנציצקי: דבר שעדיין מטריד אותנו הוא שאין אתר מוסכם אליו יש לפנות חומרים מסוכנים במקרה של אירוע.

חיים לנציצקי: כבר חלפו שנתיים מאז המלחמה ואנחנו צריכים לדעת מהו האתר אליו מפנים חומרים מסוכנים ואם אותו אתר מסוגל לקבל את כמות המכולות שצריך.

עתניאל שנלר: שמעתי את זה גם לפני חצי שנה.

עתניאל שנלר: מי צריך להכריע בעניין הזה?

אמנון צור: המשרד להגנת הסביבה.

אמנון צור: דיברתי עם המשנה למנכ"ל, ד"ר יוסי ענבר, והוא אמר לי שהאתר יהיה באחד משלושת המקומות שציינתי, אבל הוא עדיין לא יכול לתת לי את זה בכתב.

עתניאל שנלר: אם כך, צריך לפנות לד"ר יוסי ענבר ולבקש ממנו את ההחלטה.

עתניאל שנלר: נאמר לכם מה הקושי של המשרד בהחלטה הזאת?

אמנון צור: הוא לא אמר לי.

אמנון צור: הוא אמר מהם שלושת המקומות, אבל הוא לא יכול היה לנקוב בשם האתר.

חיים לנציצקי: לדעתי צריך להיות יותר מאתר אחד.

חיים לנציצקי: אם יש התרחשות בדרום, חשוב שיהיה אתר בצפון, והפוך.

חיים לנציצקי: צריך להיות אתר גם בצפון וגם בדרום.

עתניאל שנלר: האתרים שהמשרד להגנת הסביבה מדבר עליהם אפשריים מבחינת תשתית תעבורתית?

עתניאל שנלר: אני מניח שאין תשתית מסילתית.

אמנון צור: לחלק מהמקומות, ברמת חובב ובמישור רותם, יש רכבת עם אפשרות לפריקה.

אבישי מיכאלי: לגבי התובלה - בדוח נקבע שהיו כשלים בנושא של אספקת הדלקים.

אבישי מיכאלי: צריך לזכור שבשעת חירום אנחנו ניזונים ממערך מיכליות הדלק אשר צה"ל מותיר לטובת המשק האזרחי.

אבישי מיכאלי: מכלל חברות הדלק הפעילות במשק הוכרזו ארבע החברות הגדולות כמפעלים חיוניים.

אבישי מיכאלי: אנחנו מרתקים את יתרת המיכליות אשר צה"ל מותיר לנו להפעלה.

אבישי מיכאלי: על-פי הדיווחים שקיבלנו במהלך המלחמה לא היתה בעיה באספקת דלק.

אבישי מיכאלי: הבעיה שנוצרה היתה כתוצאה מסגירת המסופים באזור הצפון וקווי האספקה שהתארכו.

אבישי מיכאלי: בעצם נוצר מצב שבו נהגים נאלצו לעבוד יותר משעות הנהיגה המותרות היום על-פי התקנות.

אבישי מיכאלי: כרגע אנחנו מתקינים תקנות מיוחדות לנושא הובלה בשעת חירום, כדי שנוכל להתארגן לאספקה.

אבישי מיכאלי: בעת המלחמה כל האספקה הוסטה דרומה, בעצם כל המערך הצפוני ירד לאזור אשדוד ומשם יצאו לכיוון צפון.

אלכס לנגר: זו בכלל בעיה בשעת חירום.

אלכס לנגר: כלומר, זה יקרה לא רק עם הדלק, אלא גם בכל הדברים האחרים.

עתניאל שנלר: כמה אחוזים מהצי גויס במלחמה או היה לטובת הצבא?

אבישי מיכאלי: לא גויסו מיכליות.

עתניאל שנלר: לכאורה לא היתה שום בעיה של כלי רכב?

אבישי מיכאלי: נכון.

אבישי מיכאלי: היתה בעיה של סבבים ארוכים יותר.

אבישי מיכאלי: הבעיה התעוררה ברגע שצה"ל החל לגייס את מערך המילואים שלו, אבל החברות התגברו על כך, כי במקביל היתה ירידה בביקושים לדלקים בתחומים אחרים.

אבישי מיכאלי: דרך אגב, המלחמה הזאת קצת שינתה את סדרי העדיפויות מבחינת צריכת הדלקים.

אבישי מיכאלי: בסך הכל חברות ההובלה עמדו במטלות.

אבישי מיכאלי: נושא נוסף שעלה בזמן המלחמה הוא עניין פינוי החומרים המסוכנים.

אבישי מיכאלי: לרשות משרד התחבורה, במאגר המל"ח שמתוכנן להפעלה בשעת חירום, מרותקות חברות אשר הוגדרו להובלת חומרים מסוכנים.

אבישי מיכאלי: בעצם אנחנו משחררים מיכליות מגיוס לצה"ל ומפעילים אותן בשעת חירום.

אבישי מיכאלי: בדוח נאמר שיהיה מחסור במשאיות.

אבישי מיכאלי: בהחלט, צפוי שיהיה מחסור במשאיות.

אבישי מיכאלי: אם צה"ל מגייס את מערך התובלה היבשתית והוא מגייס את מרבית המשאיות הכבדות והחדישות, צפוי שיהיה מחסור.

אבישי מיכאלי: אנחנו נערכים עם המצאי הקיים, היינו עם מה שצה"ל מותיר, לתת את המענה המתאים, כמובן לפי סדרי עדיפויות שמטה מל"ח ארצי מכתיב לנו.

אבישי מיכאלי: הכרזנו על מפעלים חיוניים, על משרדי הובלה חיוניים אשר יתנו את המענה בהתאם לסדרי עדיפויות.

אבישי מיכאלי: בהחלט לא נוכל לתת מענה לכל צרכי ההובלה, המענה יינתן בהתאם לסדרי העדיפויות שיקבע מטה מל"ח ארצי.

גדעון סיטרמן: באיזה שלב אתם נמצאים בעבודה לעדכון תרחיש הייחוס?

אלכס לנגר: היה לנו עיכוב ביורוקרטי, אבל כבר התקשרנו עם חברה שבונה את תרחישי הייחוס המעודכנים.

אלכס לנגר: היא בונה אותם מתוך תרחיש המל"ח המרכזי שעודכן לאחר המלחמה.

אלכס לנגר: אנחנו נעדכן לשתי הרשויות שלנו את התרחישים ומהם נבנה את יעדי רמת השירות, בעיקר לרשות ההיסעים.

אלכס לנגר: לאחר הגדרת יעדי רמת השירות נוכל להתייחס לפערים השונים ולתת להם מענה.

אלכס לנגר: נוכל גם לראות באיזה רמת פער אנחנו נמצאים מכל יעד שנציב לעצמנו.

אלכס לנגר: להזכירכם, מערכת התחבורה הציבורית עבדה.

אלכס לנגר: היא עבדה בווליום נמוך, משום שהביקושים ירדו ולא היה צורך בקיום מערך מלא.

אלכס לנגר: היו הפרעות מקומיות שנבעו ממהלך האירועים במלחמה.

אלכס לנגר: המפעילים פעלו ובמידת הצורך היה להם את הכושר גם להגביר את השירותים.

אלכס לנגר: הכושר הזה נשמר כל העת.

אלכס לנגר: מבחינתנו זו היתה הזדמנות לעשות בדק בית מא' ועד ת' – מתרחישי הייחוס, היעדים והפערים – ולהכין תכנית מלאה גם תחבורתית וגם ארגונית, על מנת שנהיה במצב המעודכן והנכון ביותר בתרחישי מלחמה מעודכנים.

אלכס לנגר: לגבי תמונת המצב – כאמור, אנחנו עובדים כרגע על הכנת מרכז מידע ארצי שייתן – גם בימי שלום – תמונת מצב זמינה ועדכנית לנוסעים בכל האמצעים.

אלכס לנגר: ניתן את דעתנו לפרק מיוחד לשעת חירום, כדי שתהיה און-ליין גם בשעת חירום ותיתן מידע לנוסעים איך ניתן לנסוע בכל אתר ואתר.

גדעון סיטרמן: מה לוח הזמנים לכך?

אלכס לנגר: כ-18 חודשים.

אלכס לנגר: העבודה הזאת מתגלגלת באמצעות צוות תהיל"ה באוצר ואני מקווה שהם יעמדו בלוחות הזמנים.

אלכס לנגר: זו בעצם מטלה מחשובית כדי להתמודד עם בסיסי המידע השונים ולייצר מהם מערכת מידע עדכנית ואמינה.

אלכס לנגר: בדוח מבקר המדינה עסקו גם במצב המיוחד, שהוא לא מצב חירום, ובשאלה אלו כלים יש למשרד התחבורה כדי להפעיל את התחבורה שלא בשעת חירום כוללת, אבל עדיין במצב מיוחד, כפי שהיה בעת המלחמה.

אלכס לנגר: אנחנו פועלים בשני אפיקים: 1.

אלכס לנגר: בעקבות הערת מבקר המדינה תקנו את מערכת ההסכמים שלנו עם המפעילים החדשים.

אלכס לנגר: היום בכל הסכם שמפעיל תחבורה ציבורית חותם על הפעלת אשכול אוטובוסים, נכלל פרק שלם של סמכויות משרד התחבורה להפעיל אותו, להורות לו הוראות שונות, כמו למשל העברת אמצעים, אוטובוסים ונהגים ממפעיל למפעיל.

אלכס לנגר: למשל, אם בחירום מפעיל אחד ייקבע כמפעיל האחראי באזור, מפעילים אחרים יצטרכו להעמיד את האמצעים שלהם לטובתו.

עתניאל שנלר: גם היום זה לפי אזורים.

אלכס לנגר: אתה מדבר על אשכולות גיאוגרפיים, אבל הם לא מלאים, שכן תוכל למצוא קווים בין-עירוניים חוצים אזור גיאוגרפי של קווים אזוריים.

אלכס לנגר: אם בשעת חירום ייקבע ש"אגד" צפון מנהל ואחראי על התחבורה הציבורית בגזרה, כל מפעיל אחר יצטרך להעביר לו כלים וכו'.

אלכס לנגר: אנחנו עושים עבודת מטה לגבש את אותן תקנות שיסדירו את הנושא גם במצב מיוחד, היינו שהאוטובוס עם הנהג הוא ת"פ מפעיל אחר.

עתניאל שנלר: כשאתה יוצא למכרז להפרטה, אתה מכניס פרק כזה להסכם?

אלכס לנגר: כן.

אלכס לנגר: בין יתר מסמכי המכרז יש את אותו חוזה שהוא יאלץ לחתום עליו.

אלכס לנגר: בעצם החוזה הזה נמצא בפניו עוד לפני שהוא הגיש את הבקשה למכרז.

אלכס לנגר: במסגרת החוזה הזה הוא יצטרך גם להעמיד אנשים שלו כבעלי תפקידים שלנו.

אלכס לנגר: למשל, אם יש לו פקחים ונרצה להפעיל אותם בשעת חירום לכל מיני מטלות שנחליט, תהיה לנו הזכות לעשות את זה.

אלכס לנגר: כמובן שגם קבענו מנגנון לפיו נתחשבן ונפצה את המפעיל.

גדעון סיטרמן: הנושא הזה חייב להיסגר עד סוף 2008.

גדעון סיטרמן: איך "אגד", שהוא המפעיל הגדול ביותר, ערוך?

עמיר קינן: "אגד" ערוך בשני הכיוונים: מל"ח – הנושא הזה מתורגל באופן שוטף לאורך כל השנה.

עמיר קינן: אנחנו מתרגלים פעמיים בשנה את הנושא הזה וזה רץ בצורה שוטפת ומסודרת; קיימת גם אופציה אחרת, כפי שהיה במלחמת לבנון השנייה.

עמיר קינן: במקרה כזה אנחנו ערוכים להפעלה על-פי הוראות של משרד התחבורה – אגף ההיסעים – שיגיד אם אנחנו מורידים את השירות ובכמה.

עמיר קינן: ההפעלה תהיה תואמת בהתאם לדרישה בשטח.

עמיר קינן: כמובן שנגענו גם בנושאים נוספים כפי שהיו במלחמה האחרונה, כמו פיזור אוטובוסים מחניונים שנפגעו.

עמיר קינן: זה לקח מהמלחמה האחרונה.

עמיר קינן: באחד האירועים חניון חטף טיל ישיר ו-50 אוטובוסים נפגעו ויצאו מהשירות.

עמיר קינן: עתה אנחנו מוכנים וערוכים לפיזור אוטובוסים ברגע שיש מצב חירום.

עמיר קינן: היום, אם נכנסים לאירוע של מלחמה או משהו דומה למה שהיה, אנחנו ערוכים לכך שהנהגים נוסעים לביתם עם האוטובוס.

עמיר קינן: בעצם כך האוטובוסים מתפזרים לכל מיני מקומות ולא נשארים מרוכזים בחניון אחד.

עמיר קינן: באשר למערך מידע וההחלטה בכמה יורד השירות - זה נעשה בתיאום עם משרד התחבורה.

עמיר קינן: מערכות המידע של "אגד" קיימות בשוטף וגם בזמן מלחמה.

עמיר קינן: מערכת המידע השוטפת מסנכרנת באופן אוטומטי.

עמיר קינן: ברגע שאני מוריד את היקף העבודה, מערכת המידע מעודכנת בהתאם והציבור יכול לקבל את המידע און-ליין באמצעות מערכת המידע הטלפונית והממוחשבת - *2800.

עמיר קינן: המערכת פעילה גם בשגרה וגם בזמן מלחמה.

שוקי אהרונוב: שיתוף הפעולה תוך כדי המלחמה נעשה באמצעות פקחים ומנהלי סניפים שנמצאים בשטח והם יכולים לקשר בין מרכז המידע לבין העיריות או מל"ח.

שוקי אהרונוב: אני חושב שצריך לחדד את זה ולהשתמש בזה כמידע און-ליין, 24 שעות.

שוקי אהרונוב: בעצם מדובר באדם שמגויס בצורה כלשהי למשרד התחבורה ותפקידו יהיה לקשר בין משרד התחבורה לבין מרכז המידע או לתושבים בכלל.

גדעון סיטרמן: האם בחנתם את רמות המלאי של הדלק שאתם צריכים לפעילות?

שוקי אהרונוב: לדעתי לא היתה בעיה בנושא הזה.

שוקי אהרונוב: לא הגענו למצב של חוסר דלק, מה גם שנהגים שיצאו מהצפון השתדלו למלא דלק בתל-אביב או בירושלים.

שוקי אהרונוב: בעצם כולם היו מאורגנים למילוי דלק בדרום.

עתניאל שנלר: מה באשר לנהגים במילואים?

עמיר קינן: הדבר הזה הולך ופוחת.

עמיר קינן: נוצר מצב שרוב הנהגים כמעט שלא עושים מילואים.

עמיר קינן: בזמן המלחמה אחוז קטן מהנהגים גויס ולכן זה כמעט שלא פגע.

אלכס לנגר: לגבי מצבי חירום עתידיים – אנחנו נסמכים על המפעילים הקיימים.

אלכס לנגר: אנחנו לא נמציא שום דבר במקומם, אלא להפך, אנחנו נעצים את היכולות שלהם.

אלכס לנגר: צריך להיערך בעיקר למבצעי הסעה, דברים שלא היו בתרחישים קודמים, למעט הסעות מקומיות כאלה ואחרות.

אלכס לנגר: אנחנו צופים שעלולים להיות תרחישים שבהם נאלץ לארגן מבצעי הסעה גדולים ונצטרך להסתמך על היכולות של מפעילי התחבורה הציבורית הקיימים.

אלכס לנגר: למזלנו גם ב"אגד" וגם ב"דן" אספקת הדלק וגם התחזוקה נעשית בתוך המפעל עצמו והם אפילו נותנים שירותים לעוד מפעילי תחבורה ציבורית.

אלכס לנגר: היכולת הזאת נשמרת גם בחירום ולכן הם לא צריכים להיות סמוכים על מוסכים, כמו למשל משאיות התובלה שלנו שצריכות להיסמך על מערך המוסכים הכולל שלא תמיד זמין ולא תמיד פועל ברמה הנדרשת.

אלכס לנגר: בהקשר זה במערך ההיסעים אנחנו יחסית במוכנות גבוהה יותר.

עתניאל שנלר: אתם עושים את הדברים האלה גם מול האוצר?

עתניאל שנלר: ככלות הכל, כאשר אתה מפעיל ברמה מסוימת בזמן מלחמה, הרי התגמול למפעיל ישתנה בצורה משמעותית.

עתניאל שנלר: מישהו צריך לתת לכך את הגיבוי.

אלכס לנגר: כל מלחמה שהיתה פגעה כלכלית במפעילים.

אלכס לנגר: כשנערכו עימם הסכמים כלכליים הדבר הזה נלקח בחשבון.

אלכס לנגר: בסופו של דבר המשא ומתן מול המפעילים הוא על בסיס האירועים הכלכליים שקרו, על בסיס ההכנסות וההוצאות שהיו בפועל.

אלכס לנגר: ברור שהדברים האלה נלקחים בחשבון, כי אי אפשר שגופים פרטיים ייקחו עליהם את סיכוני המלחמה.

אלכס לנגר: זה סיכון כבד מדי לגוף פרטי.

אלכס לנגר: לכן בהסכמים, אפילו לגבי מצבים מיוחדים ולא רק לגבי שעת חירום, קבענו מנגנון פיצוי, כי ברור שאי אפשר לפעול במשך תקופה ארוכה בלי שיינתן לזה מענה כלכלי.

אלכס לנגר: הדברים האלה נעשים בעצה אחת עם האוצר ועל דעתו.

מצליח קזיס: בשעת חירום חברת "דן" עובדת כרגיל.

מצליח קזיס: אנחנו עושים תרגילים עם הצבא ולדעתי זה עובד מצוין.

מצליח קזיס: במלחמה האחרונה גויסו מעט נהגים כך שכוח האדם לא קטן בהרבה.

מצליח קזיס: גייסנו את כל העובדים, כי הרבה אנשים הגיעו מהצפון להתאוורר ודווקא לנו, בגוש המרכזי, היתה הרבה עבודה.

מצליח קזיס: אני חושב שבסך הכל עבדנו טוב בזמן המלחמה ולא היה חסר שום דבר.

מצליח קזיס: אני חושב שעמדנו בזה בכבוד.

מצליח קזיס: קיבלנו ממשרד התחבורה אישור לסגירת קווים מסוימים, שאינם עתירי נוסעים, ובמקביל תגברנו את הקווים עתירי הנוסעים, היכן שהיתה הרבה עבודה.

סא"ל סיגל תדהר: משרד העבודה עשה עבודה מדהימה, מקיפה, בכל הקשור למדיניות המיגון המשלימה לסקטורים.

סא"ל סיגל תדהר: פיקוד העורף הבין שבמלחמה ההנחיות לאוכלוסיה לא מתאימות למי שנדרש לצאת לעבודה.

סא"ל סיגל תדהר: יצרנו חלוקה לפי סקטורים שונים שמגדירה מדיניות מיגון לעובדים שנדרשים לצאת לעבודה.

סא"ל סיגל תדהר: במשרד התחבורה היתה עבודה מאוד רצינית בנושא הזה.

סא"ל סיגל תדהר: כל הגופים של משרד התחבורה לקחו את המדיניות שנקבעה על-ידי פיקוד העורף ותרגמו אותה הלכה למעשה לרזולוציות יותר נמוכות, היינו מה עושה כל משרד לעובדים שלו.

סא"ל סיגל תדהר: בנושא רכש מיגון אישי - אני לא רואה פערים במשרד התחבורה, ייתכן שפה ושם צריך רכש מצומצם כזה או אחר, אבל באופן כללי יש מענה.

סא"ל סיגל תדהר: יש לנו עבודה רצופה גם עם מנכ"ל משרד התחבורה.

סא"ל סיגל תדהר: האלוף היה בביקור וסוכם על נהלי עבודה מסודרים אל מול המשרד.

סא"ל סיגל תדהר: זה אומר שלא תהיה עבודה של פיקוד העורף אל מול ששת הגופים של משרד התחבורה, אלא עבודה מרוכזת מול המנכ"ל.

סא"ל סיגל תדהר: כך אין בעיה של תיאום ההנחיות, כי אחת הבעיות במלחמה היתה שעבדנו ישירות מול רכבת ישראל, מול הנמל או מול כל הגופים.

סא"ל סיגל תדהר: היום יש לנו גוף שיתאם את הפעילות הזאת ואז ההנחיות יינתנו מהרמה הארצית – המנכ"ל – ישירות לגופים.

סא"ל סיגל תדהר: אני חושבת שזה יעשה סדר בתוך הדבר הזה.

עתניאל שנלר: נציגי משרד מבקר המדינה, בבקשה.

שמואל הרשקוביץ: באופן כללי אין לנו מה להוסיף על מה שכתבנו בדוח.

שמואל הרשקוביץ: אנחנו רוצים לציין בסיפוק שחלק גדול מהדברים שהעלינו בדוח קיבלו ביטוי בשטח ורוב הליקויים תוקנו.

שמואל הרשקוביץ: הליקוי המרכזי שציינו בסיכום הדוח, היינו להקים גוף מתכלל במשרד התחבורה, נמצא בשלבי ביצוע.

שמואל הרשקוביץ: אנחנו מקווים שזה יוקם ויקבל סמכויות חוקיות, כפי שציינו בגוף הדוח.

גדעון סיטרמן: המגמה בסדר, אבל אני עדיין לא מרוצה.

גדעון סיטרמן: אני רוצה שלא נצא בהרגשה שאפשר לצאת לחופשה.

גדעון סיטרמן: אני רואה את 2008 כשנה שבה אני רוצה לנקות את כל החלודה, להפוך קצת יותר שומנים לשריר.

גדעון סיטרמן: זה לפי האמרה "קשה באימונים, קל בקרב".

גדעון סיטרמן: זה מחייב את כל הגופים ואת העומדים בראש שש הרשויות מתוך ה-24 שיש.

גדעון סיטרמן: זה המשרד שיש לו תחת אחריותו המספר הגדול ביותר של רשויות.

גדעון סיטרמן: אני רוצה להיות קשוב לתהליכים שמל"ח מציע מבחינה מקצועית וכן לפיקוד העורף, ואכן אנחנו מקיימים דיאלוג מתמיד.

גדעון סיטרמן: אני מבקש שגם בתכנית העבודה 2009 נכניס תרגול נוסף לכל גוף בנפרד.

גדעון סיטרמן: מעבר לזה, לקראת סוף דצמבר אנחנו נתרגל את עצמנו עם הגוף שמבקר המדינה הנחה אותנו להקים – רשות תחבורה עליונה.

גדעון סיטרמן: אני מקווה שבתום שנת העבודה 2008 נוכל לדווח לוועדה על מילוי כל המשימות וגם להציג את לוח העבודה ל-2009, כי העסק הזה לא יכול להיגמר בשנת עבודה אחת, אלא צריך להשתפר כל הזמן.

גדעון סיטרמן: זה צריך להיות בתנועה מתמדת תוך השתפרות מתמדת.

אבשלום וילן: הנחת העבודה היום היא שכל הארץ בטווח טילים.

אבשלום וילן: האם אתם מתרגלים מצב בו כל הארץ במצב חירום ולא רק חזית אחת?

גדעון סיטרמן: כן.

גדעון סיטרמן: אנחנו עובדים על הכל, כולל דרום וצפון או חלק צפון וחלק דרום.

אבשלום וילן: בפעם הבאה המרכז יהיה הבעיה הגדולה ביותר.

גדעון סיטרמן: הבעיה המרכזית לכלכלה הישראלית היא שני הנמלים והניידות.

גדעון סיטרמן: אני שם את כל האנרגיות לכך שהנמלים יתפקדו לא רק 100%, אלא 150% בעת חירום, כי אלה שני אבי העורקים של כלכלת ישראל והמשק הישראלי.

גדעון סיטרמן: לדעתי כל האמצעים והאנרגיות צריכים להיות מופנים לכך שהנמלים יעבדו, שאפשר יהיה גם להגיע אליהם ולצאת מהם.

גדעון סיטרמן: זה אחד הדברים שאנחנו ממשיכים לתרגל ונתרגל כל הזמן.

עתניאל שנלר: תודה רבה.

עתניאל שנלר: אני מבקש לעבור לסיכום.

עתניאל שנלר: אני רוצה להודות למבקר המדינה.

עתניאל שנלר: לפעמים, כשמבקר המדינה שם דברים על השולחן, לבי מתהפך.

עתניאל שנלר: לאחר מכן, כשאני רואה את התוצר של הלקחים, אני מבין איזו עבודה חשובה אתם עושים.

עתניאל שנלר: אני רוצה להודות לכם, כי הצלחתם להרים להנחתה מספר נקודות חשובות מאוד.

עתניאל שנלר: במסגרת הוועדה הרחבנו קצת מעבר לדוח, ונמשיך להרחיב, כי לא צריך להסתפק רק במילה הכתובה, אלא גם מעבר לזה.

עתניאל שנלר: אני חושב שמשרד התחבורה הוא דוגמה טובה למשרד שלמד את הדוח לעומקו והכניס את זה לתכנית העבודה ולא כמשימה אד הוק.

עתניאל שנלר: הדברים של המנכ"ל שזה לא נגמר בסימון "וי", אלא בתנועה מתמדת לשיפור מתמיד - מאוד משמחים.

עתניאל שנלר: אנחנו באמצע הדרך.

עתניאל שנלר: אני רוצה לשים כמה אבני דרך נוספים, כי ועדה זו לא מסיימת את תפקידה, אלא תמשיך לעקוב אחרי הדברים, עד שנהיה במצב של "קל בקרב" לאחר שנעמוד באימונים שלנו.

עתניאל שנלר: בינואר 2009 תהיה ישיבת עבודה נוספת בפורום הזה.

עתניאל שנלר: על-פי דברי המנכ"ל, עד סוף 2008 אמורים לסיים אי-אלו דברים, מתוך ידיעה שחלק מהדברים ימשיכו גם בתכנית העבודה 2009.

עתניאל שנלר: אנחנו נעשה חיתוך מצב נוסף בינואר 2009.

עתניאל שנלר: באותה ישיבה נרצה לקבל עדכון על כל שש הרשויות, לא רק אלה שבדוח, אלא גם הרשויות הנוספות, כמו למשל נושא התעופה שלא נגענו בו בכלל.

עתניאל שנלר: אם בדצמבר תקיימו תרגיל של רשות תחבורה עליונה, אני מאוד אשמח שתזמינו אותנו לראות את התרגיל ולהיות חלק מכם בתהליך הגיבוש, כי זה בעצם הדבר המהותי, היינו בניית רשות תחבורה עליונה בסנכרון של כלל המערכות והרשויות האחרות.

עתניאל שנלר: לגבי רכבת ישראל – מעבר לתשבחות, שקיבלתם בצדק, אני רוצה לבקש שני דברים שנראים חסרים: 1.

עתניאל שנלר: עד סוף 2008 אני מבקש לקבל דיווח לגבי מיגון העובדים בצפון, מתוך הנחה שעד סוף 2009 יהיה מענה כזה גם בדרום.

עתניאל שנלר: 2.

עתניאל שנלר: להכניס נהלי חומ"ס לתוך הנהלים.

עתניאל שנלר: יישר כוח על העבודה שלכם.

עתניאל שנלר: לגבי רשות הספנות והנמלים - אני אפנה בעצמי לד"ר יוסי ענבר, כי הנושא של אתר חלופי לאחסנת חומרים מסוכנים עדיין לא סוכם.

עתניאל שנלר: זה לא סביר, הדבר הזה נמרח יותר מדי זמן ואיני מבין למה.

עתניאל שנלר: אדוני המנכ"ל, קיבלנו את הנהלים לגבי רשות הנמלים.

עתניאל שנלר: הנהלים בזמן חירום מפורטים בפרק ה'.

עתניאל שנלר: כל שאר הפרקים עדיין לא נכתבו, כמו ארגון הרשות, כוננות וגיוס, הפעלת אוניות צי סוחר.

אמנון צור: הנהלים האלה קיימים ומה שהועבר לך הם התוספת החדשה.

עתניאל שנלר: אני יודע לקרוא גם אם זה בלי ניקוד.

עתניאל שנלר: כאן יש פרק מאוד יפה ומרשים, פרק ה', והשאר לא מופיע.

אמנון צור: כל השאר כבר קיים.

אמנון צור: צירפנו מכתב פותח שמסביר.

עתניאל שנלר: ההערות שלי לא נועדו לומר שזה לא טוב, אלא כדי להתקדם עוד מדרגה.

עתניאל שנלר: אנחנו לא הולכים נגד, אלא מנסים יחד אתכם להגיע להשלמה של הדברים.

עתניאל שנלר: מדאיג אותי הנושא של גורמי ממשק – גורמי ממשק שאינם בתחום משרד התחבורה וממשק לפעילות משרד התחבורה, כמו למשל חוות הדלקים בחיפה או חומרים מסוכנים שנמצאים באחריות של גורמים שאינם הנמל עצמו.

עתניאל שנלר: ליד נמל אשדוד למשל יש מפעלים שמחזיקים חומרים מסוכנים.

עתניאל שנלר: הם לא קשורים למשרד התחבורה, אבל אם חלילה קורה שם משהו, המשמעות לשער של המדינה, לכלכלת המדינה, היא קשה כי הנמל משותק אי-אלו שעות.

עתניאל שנלר: אין לי פתרונות, אבל גורמי הממשק צריכים למצוא פתרונות לגבי חוות הדלק, חוות חומרים מסוכנים, אמוניה וכו'.

עתניאל שנלר: גם המענה הלא שלם לנושא גיבוי תשתיות חשמל וכוח, בין אם באשדוד ובין אם בחיפה, הוא נושא קריטי בעיניי.

עתניאל שנלר: עניין ניוד העובדים נמצא בנהלים ובהסכמים, אבל איני בטוח שזה מספק.

עתניאל שנלר: ייתכן שזה צריך להיות בחוזים ולא רק עניין של רצון טוב.

עתניאל שנלר: אני לא רוצה להתערב בזה, אבל צריך לעגן את זה כדי שלא תהיינה תקלות בהקשר הזה.

עתניאל שנלר: אנחנו נעקוב אחר הנושא של בז"ן והבטחת רצף אספקה של דלק למדינת ישראל.

עתניאל שנלר: באשר לאבטחת נמל אשדוד - אנחנו לא נעסוק בנושא הזה כאן.

עתניאל שנלר: העליתי את זה בפורום אחר ולא בפורום תחבורה.

עתניאל שנלר: אני רוצה לפנות למנכ"ל ולנציגי הרכבת – נדמה לי שראוי להאריך את מסילת הברזל בתוך נמל אשדוד עד לרציף החדש.

עתניאל שנלר: זה לא נראה לי מבצע גדול מדיי.

עתניאל שנלר: מדובר ב-200-100 מטרים שיכולים לעשות שינוי מהותי ולפטור צי גדול מאוד של מערכת ההיסעים, כי אם המנוף מוריד את המכולות על הרכבת, הרי חסכנו לעצמנו עשרות ואולי מאות של יבילים בהקשר התעבורתי.

עתניאל שנלר: נשמח לקבל את נוהלי החירום לשני הנמלים.

עתניאל שנלר: אני יודע שהם קיימים.

עתניאל שנלר: הדבר המרכזי בעיניי קשור להערה של חבר הכנסת אבשלום וילן, למה שנקרא "איום הייחוס".

עתניאל שנלר: יותר קל לומר שאם יש מלחמה בצפון כל הכובד עובר לאשדוד, ואם מחר יהיו גראדים על אשדוד, הכל יעבור לצפון.

עתניאל שנלר: אבל מה לעשות, לא בהכרח שהחיים יהיו כאלה.

עתניאל שנלר: אנחנו צריכים לקחת בחשבון שאנחנו נהיה תחת מצב מיוחד בעורף שכולל את שני הנמלים.

עתניאל שנלר: אני חושב שאני לא אגלה סוד ששני הנמלים נמצאים תחת סכנה להתקפה של טילים ולכן אי אפשר להסתפק בנוהל של העברת מקל, אלא צריך לקחת את התרחיש החמור יותר.

עתניאל שנלר: לא בהכרח צריך לבנות את הכל על החמור ביותר, אלא שיהיו שני תרחישים – תרחיש גזרתי ותרחיש כולל.

עתניאל שנלר: בעצם תצטרכו לשם כך שני נהלים שונים למיגון, לניוד עובדים, סדרי עדיפויות וכו'.

עתניאל שנלר: כמעט בכל דבר יהיה נוהל אחר.

עתניאל שנלר: כשתהיו מוכנים עם הנהלים הבסיסיים, אני מציע לעשות שדרוג לנוהל היותר מורכב.

עתניאל שנלר: לגבי התחבורה הציבורית - לא הסתפקתי בתשובות שקיבלנו, משום שלא ברור לי הקשר בין ראש העיר שאומר כך ייסעו וכך לא ייסעו, לבין המפעיל, שיש לו שני מנהלים בהקשר זה, לבין משרד התחבורה שהוא הרגולטור והוא המנחה המקצועי, לבין פיקוד העורף שהוא המנחה בפועל, לבין המשטרה שנקרעת בין פיקוד העורף לבין משרד התחבורה, המפעיל והאזרחים שכועסים.

עתניאל שנלר: אני מרגיש שהלופ הזה עדיין לא סדור, אם כי זה שאתם הולכים לאשכולות ועושים אחריות גזרתית ופקחים, זה כיוון שיכול לתת תחילת מענה.

עתניאל שנלר: אני עדיין לא מרגיש שזה ברור.

אלכס לנגר: זו בעיה מבנית בתחבורה הציבורית.

אלכס לנגר: זה לא סוד שאנחנו רוצים לשנות גם בתחום הזה.

עתניאל שנלר: משום שאני בקיא מעט בנושא תחבורה ציבורית, אני אומר את זה דווקא בגלל שזו בעיה מבנית.

עתניאל שנלר: אני לא בא בטענה, אלא אומר שהמערכת בנויה בצורה כזאת ושצריך למצוא לה תרופה בגלל הבעיה המבנית.

גדעון סיטרמן: אתה מדבר על היררכיה ברורה שמופעלת בעת חירום.

עתניאל שנלר: בהחלט.

עתניאל שנלר: באשר לנהלי חירום למפעיל - אני חושב שבמסגרת המכרזים ומה שנדרש מכל מפעיל, צריכים להיות גם נהלי חירום.

עתניאל שנלר: אני יודע שזה קיים לחלק מהמפעילים הגדולים, אבל אין את זה לכולם.

עתניאל שנלר: בדיונים שהיו לא נגענו בנושא תעופה.

עתניאל שנלר: אני מבקש שנדון בתעופה האזרחית המסחרית, בתעופה האזרחית הפרטית, בנתיבי תעופה, בקרת נתיבי תעופה, שדות תעופה ומנחתים.

עתניאל שנלר: אלה דברים שיש להם משמעות גדולה מאוד בזמן חירום, בעיקר במדינה הקטנה שלנו, בעיקר בשאלות התעבורתיות האוויריות עם כל המשמעויות בהקשר הזה.

עתניאל שנלר: אני רוצה לומר שוב תודה רבה למשרד.

עתניאל שנלר: אני חושב שמשרד התחבורה הוא מודל להתייחסות רצינית לדוח מבקר המדינה.

עתניאל שנלר: צריך לברך את המשרד, את ראשיו, את שר התחבורה, את המנכ"ל וכל העובדים.

עתניאל שנלר: תודה רבה, הישיבה נעולה.