ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 476, 2008-07-14 11:00

מיכאל מלכיאור: שלום לכולם.

מיכאל מלכיאור: אנחנו נמשיך בדיון על הצעת חוק עובדי הוראה.

מיכאל מלכיאור: אין צורך בהקדמות.

מיכאל מלכיאור: בבקשה היועצת המשפטית, מירב ישראלי.

מירב ישראלי: לפי הרישום שלי אנחנו נמצאים או באמצע סעיף 6 או בתחילת סעיף 7 אמצע סעיף 6, זה הנוסח כי כמעט לא היו שינויים, אני יכולה לחזור על מה שהיה.

מירב ישראלי: היה כאן בנושא של כבודם של עובדי הוראה, היו שאלות שעדיין צריך לפתור בנושא של מעורבות משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה, הנושא של המועצה להשכלה גבוהה והמוסדות.

דורית מורג: אנחנו בנוסח גם עם משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה, וגם עם המועצה להשכלה גבוהה.

מירב ישראלי: אני אומרת מה היו ההשלמות, בתוך פרק ג', זה נשאר כשאלה, בסעיף 6(ב)(4) לחברי ועדת הרישוי, הוספנו, היה שני נציגי ארגוני המורים נציג אחד מכל ארגון שהם עובדי הוראה מורשים ונציג ארגון המורים שמייצג את מרבית עובדי ההוראה בגיל הרך, זו היתה תוספת של הועדה, כשאמרנו שהנושא של הארגון החרדי עוד ידון במשרד החינוך, נכון דורית מורג?

מירב ישראלי: הנושא של המורים החרדים.

דורית מורג: לגבי המורים החרדים, יש לנו סעיף בחוק שאנחנו חשבנו שהוא מספק, זה אמור להיות גם נדון, טרם נקבעה הפגישה עם עורכת הדין ינובסקי, היא תהייה מחר.

מיכאל מלכיאור: הבעיה שאם אתם לא סוגרים אנחנו לא יכולים לגמור, אין לנו הרבה זמן דורית מורג.

דורית מורג: אני יודעת וגם אנחנו רוצים.

מיכאל מלכיאור: אני ידוע שאתם רוצים, אבל למה אתם לא יושבים עם האנשים?

דורית מורג: לא הכל תלוי בנו.

דורית מורג: ישבנו גם עם משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה הנוסח צריך להיסגר אפילו השבוע, ממש בימים האלה.

דורית מורג: יש הסכמה והתאמה לגבי העקרונות, גם לגבי המועצה להשכלה גבוהה נאמר שהנוסח צריך להיסגר תוך השבוע, לגבי החרדים יש לנו סעיף, לקחנו מראש בחשבון שצריכה להיות התאמה.

מיכאל מלכיאור: היתה התחייבות וזה עלה בקריאה ראשונה בכנסת, ואני לא מבין למה אתם מחכים כל כך הרבה?

דורית מורג: לא אנחנו מחכים, הפגישה לא הצליחה להתקיים.

מיכאל מלכיאור: אנחנו מדברים על ארבעה חודשים, לא על שבוע.

דורית מורג: בכל אופן אנחנו נשמע מה יש לומר.

מיכאל מלכיאור: רק שתדעו שזה מעכב, בואו נמשיך.

דורית מורג: כן.

דורית מורג: יש סעיף לגבי החרדים שהוא לא סעיף חרדי אבל הוא סעיף החרגות שהוא אמור להכיל את כל היוצאים מהכלל.

דורית מורג: אנחנו נמשיך ונדון.

מיכאל מלכיאור: ברוח התרבותית הייחודית.

דורית מורג: כן, יכול להיות, בסדר.

מירב ישראלי: הגענו ל- 6(ג), גמרנו את (ב).

זאב אלקין: פשוט לגבי הרשימה הזאת, אני חושב שגם חבר הכנסת אלכס מילר מצטרף לעמדתי לפי הדברים שכרגע שמעתי, שהוועדה הזאת, אחד מהתפקידים שלה זה להכיר בתעודה ובהסמכה שניתנו בחוץ לישראל, שרוב המקרים המורכבים יותר יהיו שם, המוסדות להשכלה להכשרת עובדי הוראה במדינת ישראל זה עובד דרך המסלולים המקובלים, והמחלוקות בדרך כלל מתחילות כשמדובר ברישיון שהגיע מחוץ לארץ.

מיכאל מלכיאור: וכאן אתה מציע?

זאב אלקין: שבהרכב של הוועדה אני לא רואה מישהו שהוא בעל ידע בעניין הזה.

מירב ישראלי: אגב היה לנו דיון בישיבה הקודמת, ואני חשבתי שהתכוונתם לא לתת להם את הסמכות להכיר אלא לייעץ גם בעניין הזה, ושהממונה הוא שיכיר, אבל אתם אמרתם בהגדרות.

זאב אלקין: זה לא משנה לצורך ההערה שלי.

מיכאל מלכיאור: מה אתה רוצה להציע?

זאב אלקין: יש הצעה, אולי אותו ניסוח שהיה בגיל הרך, שגם נציג בנוסף לשני ארגוני המורים שהוא כולל את המספר הרב ביותר של מורים עולים.

מירב ישראלי: אי אפשר לדעת, זה לא משהו.

זאב אלקין: ולגבי הגיל הרך כן יכולים?

מירב ישראלי: כן, זה גננות.

אבישי פדהצור: אם הוא עולה חדש ממדינה מסוימת זה לא אומר שהוא מומחה ברישוי של מדינות אחרות.

אלכס מילר: אם יש שם נציג של אגף החינוך במשרד הקליטה.

מירב ישראלי: אם אנחנו אומרים נציג ארגון שרוב המורים העולים נמנים עליו, זה לא אומר, זה או ארגון המורים או הסתדרות המורים, אבל הנציג הוא לא עולה.

אלכס מילר: אם יהיה נציג נוסף מטעם משרד הקליטה, שהוא בעצם ממחלקת החינוך, האם זה בעצם יכול לפטור את העניין הזה של ההתייחסות לתארים למגיעים מחוץ לארץ?

זאב אלקין: למרות שהסמכות היא דווקא בהתאם למחלקה של משרד החינוך שעוסקת בעולים.

אבישי פדהצור: צריך לזכור שמדובר פה בגוף שהוא גוף מקצועי שעוסק ברישוי, הוא לא אמור לייצג אוכלוסיות כאלה ואחרות.

מיכאל מלכיאור: אבל הוא אמר דבר נכון, שהבעייתיות הרבה פעמים זה הנושא הזה של מי שבא מחוץ לארץ, מאחר ואנחנו בכל זאת מדינה קולטת עליה ורוצה לקלוט, לפחות זה מה שהיה פעם, לכן חשובה הרגישות יחד עם המומחיות שהתחום של הדבר הזה יבוא לידי ביטוי, אולי המומחיות נמצאת, אני לא יודע אם הרגישות, אבל המומחיות במשרד החינוך במקום ששם עוסקים בכלל בתארים מחוץ לארץ.

מיכאל מלכיאור: היו לנו לא מעט טיעונים בתחום הזה כאן בוועדה, היו תלונות, אמרתי מומחיות ורגישות.

זאב אלקין: שני הדברים האלה במרכאות.

מיכאל מלכיאור: אני בעד הנושא של הכנסת עולים בכל מקום אפשרי, אני לא יודע שאם יושב פה עולה זה.

מיכאל מלכיאור: ..

זאב אלקין: לפחות שמישהו ישמיע קול, אם לא יכירו בתעודה שהיא הגיונית, או משהו חלופי, בכל זאת יש פה, למרות שמדובר- - -

מיכאל מלכיאור: מאיפה אתה יודע שהעולה יעשה, אולי זה עולה שקיבל את הכשרתו בארץ והוא לא רוצה.

מיכאל מלכיאור: אני שואל.

זאב אלקין: עובד משרד החינוך שהוא מומחה, כמו שמנוסח כאן לגבי כל מיני תכונות אחרות, אז יכול להיות.

מיכאל מלכיאור: אני חושב שצריך שיהיה מישהו שמבין בתחום.

זאב אלקין: לא הייתי מגדיר את זה לעובדי משרד החינוך אלא הייתי כותב עובד משרד החינוך מתחום הוראה.

זאב אלקין: אפשר לפתוח את זה, ואחר כך השר יחליט מי ממנה.

מירב ישראלי: אבל אין כאן אנשים בודדים, זה בדרך כלל נציג של איזה ארגון.

זאב אלקין: הנה כתוב כאן ככה, "עובד משרד בעל ניסיון בתחום כח אדם הוראה, והוא יהיה ראש הוועדה; עובד משרד החינוך הכשיר להתמנות להיות שופט בית משפט השלום; עובד משרד החינוך בעל ניסיון בתחום הכשרת עובדי הוראה;" יכול להיות עובד משרד חינוך, או עובד הוראה בעל ניסיון ומומחיות.

מיכאל מלכיאור: מדובר במומחיות בתחום.

זאב אלקין: בעל ניסיון בהכרה של תארים מחוץ לארץ או מערכות להכשרת מורים בחוץ לארץ.

אלכס מילר: אני עדיין הייתי מקבל את ההתייחסות של משרד הקליטה לגבי מחלקת חינוך, האם בעצם החשיבות של הנציגות שלהם יכולה לעזור לנושא הזה ואיך אנחנו יכולים להיעזר בהם.

מיכאל מלכיאור: אין לנו כאן נציגות של משרד הקליטה.

אלכס מילר: בסדר, אבל עדיין לא סיימנו עם החוק, לא מצביעים היום, מתי שהם יגיעו, אפשר להזמין אותם לישיבה הבאה ודווקא על הסעיף הזה ולקבל את עמדתם לגבי כל הנושא של מתן תארים, אנחנו יודעים שלא חסרות בעיות וגם אנשים שנמצאים כרגע במדינות שונות בעולם ומתכוונים לעלות ארצה.

מיכאל מלכיאור: אבל זה לא נמצא במשרד הקליטה, זה נמצא במשרד החינוך.

אלכס מילר: אני יודע, אבל אם בסופו של דבר יש מורה שרוצה לעלות לארץ, הרי הוא לא פונה למשרד החינוך, הוא פונה למשרד הקליטה, בסופו של דבר התהליך עובר דרכם.

מיכאל מלכיאור: בסופו של דבר הוא פונה למשרד החינוך.

אלכס מילר: כשהוא כבר בארץ.

מיכאל מלכיאור: לא, גם כשהוא בחוץ לארץ, משרד הקליטה, בוא נאמר שנציג הסוכנות מקבל את הפניה אז הוא יודע מה הוא עושה - הוא פונה למשרד החינוך כי שם התשובה.

אלכס מילר: אני חושב שאם משרד הקליטה היה מעורב בנושא הזה, אישית כמו שאומרים, לדעתי זה היה מקדם את עליית המורים.

מיכאל מלכיאור: נתקלתי בחודשים האלה בשני עולים שהיו צריכים הכשרה, דווקא בתחום הרפואי, הם לא פנו למשרד הבריאות ולא למשרד הקליטה, אלא למשרד החינוך כי שם ההכרה בתארים.

מירב ישראלי: אני גם רוצה לשאול, לא לגמרי ברור איך תתפקד וועדת הרישוי הזאת ביחס לממונה.

מירב ישראלי: האם זה ייעוץ כללי, האם היא יקבל את חוות דעתה לפני שהוא ייתן רישיון לכל אדם ואדם, כאילו הניסוח פה זה לייעץ לממונה לפי הוראות חוק, זה מתן רישיונות והיתרים שלא ברור אם זה ייעוץ כללי או ייעוץ פרטני, פלוס הכרה שלכאורה היא פרטנית, זאת אומרת שבכל פעם שבן אדם יבוא עם תעודה היא תבדוק אם התעודה הזאת, כמו שהאגף להערכת תארים עושה, אני מניחה.

מירב ישראלי: היחס בין הוועדה לממונה הוא לא לגמרי ברור, איך זה יעבוד ביניהם?

דורית מורג: הוועדה גם מייעצת וגם למעשה מכירה באופן פרטני בתעודות השונות, היא יכולה לייעץ לגבי הכללים וגם תכיר בתעודות השונות, דרך אגב בחוקי הפרופסיה יש באמת גורם שמכיר בתעודות מחוץ לארץ, זה נמצא בהרבה מאוד חוקים וזה צריך להיות מישהו, איזה גורם שיכיר בתעודות מחוץ לארץ, לכן עשינו כאן, וועדה שתכיר בנושא הזה.

דורית מורג: ככלל תעודות אקדמיות מוכרות על ידי משרד החינוך, לפי כללים בינלאומיים.

זאב אלקין: שמשתנים מעת לעת.

דורית מורג: הכלליים הבינלאומיים?

זאב אלקין: אני יכול להביא לך אנשים שעלו בתקופות שונות ארצה, למדו באותה שנה באותו מוסד וקיבלו פסקי דין שונים של אותה מחלקה של משרד החינוך.

דורית מורג: הכללים אגב, נעשים.

מיכאל מלכיאור: הכללים נקבעים לפי משרד האוצר, לא לפי משרד החינוך.

דורית מורג: בשיתוף עם הממונה על השכר.

מיכאל מלכיאור: במשרד החינוך התארים שלהם מוכרים, ולצורך השכר התארים שלהם לא מוכרים, בואו לא נכנס לכל הסוגיה הזאת, זה הרבה כאב, וזה לא כל כך פשוט שיש כללים ברורים כי אין כללים ברורים, אנחנו בעניין הזה טיפלנו בהרחבה בדיונים פה ואין צורך לחזור על זה, בואו ונקבל הצעה מעשית.

זאב אלקין: אני מציע אחת מהשתיים, או ללכת בכיוון שהלכו פה עד עכשיו בנושא של ארגוני מורים, ובמסגרת של ההגדרות להגדיר שארגון שהוא ארגון מיצג, ארגון מורים עולים, הארגון שכולל בתוכו את הכי הרבה מורים עולים ושהנציג שלו יהיה שותף בוועדה, זה בעיניי הכיוון המועדף, אם אפשר לעשות את זה, והכיוון השני זה להטיל את זה על השר, ואז זה יהיה עובד משרד החינוך או עובד הוראה שהוא מומחה או בעל מומחיות.

ציון שבת: אין לנו מדד כזה לבדוק איזה ארגון מייצג יותר מורים עולים כי מורים עולים זה דבר מאוד דינאמי.

ציון שבת: ילדים עולים ומורים עולים הם מאוד דינאמיים, זאת אומרת שבשנה אחת עולים הרבה מורים ובשנה אחרת פחות.

מיכאל מלכיאור: צריך לצורך זה להגדיר מיהו עולה.

מיכאל מלכיאור: אני הייתי הולך, בגלל פשטות העניין, הייתי הולך לכיוון השני ואומר שעובד משרד החינוך בעל מומחיות בתחום הכרה בתארים.

מירב ישראלי: אני רואה בעיה בזה שהמבנה הוא נציגי מורים או משרד, זה לא מישהו שהוא לא נציג של אף אחד.

מיכאל מלכיאור: מומחיות בתארים הניתנים בחוץ לארץ.

מירב ישראלי: זה עובד נוסף של משרד החינוך, נעשה את זה (4).

מירב ישראלי: אבל זה יהיה קשה שזה יהיה גם עובד משרד החינוך שיש לו מומחיות בזה וגם שהוא קיבל את ההכשרה מחוץ לארץ.

זאב אלקין: על זה בדיוק אנחנו מדברים.

מירב ישראלי: אני לא בטוחה שיש אדם כזה.

אבישי פדהצור: זה לא בהכרח נכון, זה שהוא קיבל הכשרה בחוץ לארץ זה אומר רק שהוא קיבל הכשרה.

מירב ישראלי: הוא רוצה את שתי הדרישות ביחד.

מיכאל מלכיאור: הוא רוצה שזה יהיה מישהו שאיכפת לו גם, לא מישהו שרק מבין, איכפת לו שישראל צריכה להיות קולטת ופתוחה ומקבלת עולים, יחד עם זה צריך מקצועיות של המורים.

זאב אלקין: כמו שנציג של מוסד להכשרת הוראה, אני מניח שהוא ייצג את כל המוסדות ולא רק את המוסד שבו הוא עובד, אני מניח שגם במקרה הזה.

דורית מורג: אבל העובדה שהוא למד והוא לא למד בחוץ לארץ, זה לא בטוח.

מיכאל מלכיאור: אני לא בטוח, נשאיר את זה בכך, יש לנו את המומחיות, אנחנו נקווה שתהייה גם נחישות.

מירב ישראלי: זה רק לתעודת הוראה או שזה גם תארים?

אבישי פדהצור: רק תעודות הוראה.

מירב ישראלי: בעל מומחיות בהכרה בתעודות, אני עדיין לא מנסחת.

מיכאל מלכיאור: אמרו פה שלא הצליחו במשך ארבעה חודשים לעשות פגישה עם החרדים, חבר הכנסת .

דורית מורג: לא אמרתי ארבעה חודשים.

מיכאל מלכיאור: זה ארבעה חודשים מאז שיש התחייבות להידברות כדי להגיע לנוסחים משותפים.

דורית מורג: אני נתבקשתי לקיים פגישה מסוימת עם אנשים מסוימים וזה לא היה לפני ארבעה חודשים, זה היה לפני זמן קצר.

לא את זה שאל היושב ראש, מה שאמרת עכשיו זה נכון, אני מבין שהם בוחנים את העניין.

דורית מורג: מחר אמורה להתקיים פגישה.

עורכת הדין דורית מורג, אני יודע מה שקורה במזרח התיכון, לא שאני מצליח לשנות משהו, אבל אני יודע.

מחר אמורה להתקיים פגישה על חוק שאת הכנת אותו שנה וחצי ושאת ביקשת שהם יעברו עליו בשבוע, הם לא יכולים, הם באמת חרדים.

מיכאל מלכיאור: למה לפני שבוע?

מיכאל מלכיאור: היתה לפני ארבעה חודשים התחייבות כאשר קיבלנו את החוק בקריאה ראשונה במליאה.

מאז לא נעשה דבר, זה נעשה לפני כמה ימים.

אבל אני חושב שלא היא אשמה, אני חושב שהשרה אשמה שהיא לא אמרה לה לעשות את זה, פשוט אני בא מישיבה עם השרה ועם המנהלת הכללית לשעבר עכשיו בוועדה לביקורת המדינה אז אני באמצע הדיון שם, השרה לשעבר לא נמצאת, היא השאירה את המנהלת הכללית לשעבר מול השרה הנוכחית.

מיכאל מלכיאור: אם היית פה בישיבות בבוקר אז היית רואה את שתיהן גם פה במוקד.

אלכס מילר: אדוני היושב ראש, לאור העובדה שהוכנסו למועצה הזאת נציגי שני ארגוני המורים שמייצגים את המורים, אני חושב שבהיבט הזה הייתי מוסיף שני נציגי הארגונים הסטודנטיים כפי שמוגדרים בחוק המועצה להשכלה גבוהה, כאשר כל גוף המיצג את המוסדות להשכלה גבוהה, יש להם דבר בנושא הזה כמו לארגון המורים, מדובר על סטודנטים.

מירב ישראלי: וועדת רישוי למקצוע לא כוללת את המועמדים למקצוע, בעקרון זה אנשים שצריכים לבחון.

אלכס מילר: גם וועדה שמאשרת את התכניות הלימודים והתארים אינה כוללת מועמדים.

מירב ישראלי: היא לא כוללת, זה כמו שתשים מתמחים לעריכת דין בבחינות הרישוי של הלשכה, אתה לא שם את האנשים שהם מועמדים לרישוי עם אלה שמייעצים או קובעים בעניין הרישוי.

אלכס מילר: לא הבנתי.

מיכאל מלכיאור: אוקיי, בואו ונמשיך.

מירב ישראלי: 6 (ג) השר רשאי למנות כמה הרכבים של ועדת רישוי.

מירב ישראלי: חברי ועדת הרישוי האמורים בסעיף קטן (ב)(4) ו- (5) ימונו לתקופת כהונה של שלוש שנים, וניתן לשוב ולמנותם, ובלבד שאחרי שתי תקופות כהונה רצופות לא יתמנה חבר ועדה כאמור לתקופה נוספת, במשך שלוש שנים לפחות.

מירב ישראלי: (ה) המניין החוקי בישיבות ועדת הרישוי הוא שלושה חברי הוועדה לפחות, ובהם יושב ראש הוועדה וחבר נוסף עובד משרד החינוך; היו דעות חברי ועדת הרישוי חלוקות, תכריע דעתו של יושב ראש הוועדה.

מיכל שפרן: אנחנו מבקשים פה להעיר שאנחנו מבקשים שגם לנציג הארגון יהיה כאן תנאי להשתתף.

מירב ישראלי: למה שהוא לא יבוא?

שלמה ישי: כי כתוב כאן, שלמעשה יכולה להתקבל החלטה על דעת המשרד בלבד.

מירב ישראלי: העניין הוא האם חבר כזה לא הגיע ובכך לטרפד את ישיבות הועדה?

שלמה ישי: אנחנו הצענו משהו שימנע את הטרפוד, דורית מורג את זוכרת שדיברנו על זה, אמרנו שאם בישיבה הראשונה הוא לא מגיע, הישיבה השנייה תתקיים בלעדיו, אנחנו לא מתכוונים לטרפד.

מיכאל מלכיאור: למה שהוא לא יגיע?

שלמה ישי: יש כאן הערה, היתה הערה שאם נציג ההסתדרות המורים או נציג הארגון ירצה לטרפד ואם בלעדיו אי אפשר לקיים ישיבה אז הוא לא יגיע, אני אומר שאנחנו מבקשים שהוא יהיה בצוות הראשוני, אבל אם יש חשש שהוא בכוונה לא יגיע כדי לטרפד אז הישיבה שלאחר מכן היא תתקיים בלעדיו, כדי למנוע את החשש הזה שמא הוא ירצה לטרפד.

מירב ישראלי: מה דעתכם בעניין הזה?

דורית מורג: זה מאוד מסרבל.

שלמה ישי: דורית מורג, הרי סיכמנו על זה.

שלמה ישי: לא יכול להיות מצב שתתקבל החלטה ללא נציג ארגון, לפי ההצעה הזאת יכול המשרד לנהל את העניין לבד.

מיכאל מלכיאור: יש שני נציגי מורים, אי אפשר לנהל.

זאב אלקין: שלושה כי הוסיפו.

מיכאל מלכיאור: נכון, לגיל הרך הוספנו בפעם הקודמת, יש שלושה.

מיכאל מלכיאור: אם כל השלושה מחליטים לא להגיע לישיבות אז הם מועלים בתפקידם, כל השלושה.

מיכאל מלכיאור: אני לא חושב שאנחנו צריכים להגן כאן על מועלי תפקיד, אני מאוד מאמין שצריך לשתף ארגוני מורים אבל לא בצורה כזאת.

מיכאל מלכיאור: שיגיעו לישיבות.

מיכאל מלכיאור: אני בטוח שאין מצב כזה שהמשרד יכול לעשות לבד, המשרד לא יכול לעשות לבד, הם חייבים להזמין, אם הם לא הזמינו את הנציגים כמו שצריך אז ההחלטות לא חוקיות.

שלמה ישי: כשמדובר פה על המניין החוקי, זאת אומרת שכולם יוזמנו לאותה ישיבה?

מיכאל מלכיאור: כן, כן, הם לא יכולים להכין מכתב ולא להזמין ולקבל החלטה.

שלמה ישי: בסדר.

אני מבין, אדוני היושב ראש, מהנוסח שמציעה הממשלה, שני דברים.

שיש רק שני ארגוני מורים להוציא הארגון הנוסף שהתווסף עכשיו לגיל הרך, אין יותר ארגוני מורים.

שלמה ישי: זה לא ארגון נוסף.

מיכאל מלכיאור: נציג נוסף של אותו הארגון.

נציג נוסף של אותו ארגון, אבל מנוסח החוק אני מבין שיש רק שני ארגוני מורים במדינת ישראל, כי לא כתוב ארגוני המורים הגדולים.

זאב אלקין: כתבו בהגדרות.

בסדר, אז השאלה שלי יורדת, רק ארגוני המורים הגדולים כי יש עוד ארגוני מורים, הכוונה.

זאב אלקין: בוודאי, וכולנו יודעים שיגיע הרגע שאולי הקטנים יהפכו לגדולים.

לא, לא, אני רק שאלתי כי מהנוסח שמופיע כאן היה נראה לי, אבל נכון בהגדרות אני רואה ולכן ההערה שלי יורדת.

שאלה נוספת שמטרידה אותי, כל פעם שמשרד החינוך מביא וועדות, מדובר בוועדה שממנה השר, זאת אומרת שהמינוי בידיים שלו להוציא, והחבר האחרון שהוא צריך להתייעץ עם ראשי מוסדות להכשרת עובדי הוראה, אבל הוא בלבד הממנה.

מיכאל מלכיאור: לא, גם את נציגי ארגוני המורים הוא לא ממנה.

עזוב את ארגוני המורים – זה ברור.

חוץ מארגוני המורים השר הוא הממנה, אבל את עובד משרד החינוך בעל ניסיון בתחום כוח אדם וכדומה.

יש לי שאלה - יש לו בפסקה 2, עובד משרד החינוך, זאת אומרת שהשר ממנה את עובד החינוך, אבל עובד משרד החינוך הזה הוא כשיר להתמנות להיות שופט בית משפט השלום.

מיכאל מלכיאור: הכוונה שהוא עורך דין מספר שנים, עם שנות ניסיון.

הבנתי, וגם ההערה השנייה שלי יורדת.

מיכאל מלכיאור: בסדר, בואו נמשיך.

רציתי לשאול למה אף פעם אין כשיר להתמנות לדיין בבית הדין האזורי?

הרי עובד משרד החינוך שהשר ממנה, למה אין את זה אף פעם, אפילו לתפארת המליצה, הרי לא ימנו אותו בסוף, אבל שיהיה כתוב.

מיכאל מלכיאור: פשוט לא רוצים להוריד את הרף של כשירות להתמנות לדיין.

מיכאל מלכיאור: אין מישהו במשרד החינוך שהוא כשיר להתמנות לדיין.

למה לא?

מיכאל מלכיאור: עובדי משרד החינוך שעברו והם בעלי כושר לדיינות?

בוודאי, בוודאי.

מיכאל מלכיאור: אני לעולם לא שמעתי על דבר כזה, עבדתי במשרד החינוך מספר חודשים ולא פגשתי אחד כזה.

מיכאל מלכיאור: לא הספקתי ללמוד.

אני טועה בחשיבה או מה?

מה זאת שצריך עורך דין וזהו ולא אם הוא עורך דין, כתוב כשיר להיות, זה הסיפור, אולי נכתוב עורך דין.

מירב ישראלי: זה מספר שנים של ניסיון, לכן הביטוי להתמנות זה כדי להגיד מספר שנות ניסיון שזה יכול להשתנות.

הבנתי, אבל זה שהוא כשיר להיות דין, זה לא.

מיכאל מלכיאור: הרב , בוא נמשיך.

מיכאל מלכיאור: הכוונה לעורך דין ולמספר שנות ניסיון.

מירב ישראלי: (ו) ועדת הרישוי רשאית לקבוע לעצמה את סדרי עבודתה ודיוניה, ככל שנקבעו בידי השר.

מירב ישראלי: 7.

מירב ישראלי: סייג למינוי חבר ועדת רישוי לא ימונה לחבר ועדת רישוי מי שהורשע בעבירה פלילית או עבירת משמעת, אשר מפאת מהותה, חומרתה, או נסיבותיה אין הוא ראוי לכהן כחבר ועדה כאמור וכן מי שהוגשו נגדו כתב אישום או קובלנה בעבירה כאמור וטרם ניתן בעניינו פסק דין סופי; לעניין זה, "הורשע" – לרבות מי שבית המשפט קבע כי ביצע את העבירה.

מירב ישראלי: אגב, יש הסמכה לשר בתקנות הכלליות או שזה לא כפי שנקבעו לחוק זה, נכון?

מירב ישראלי: זאת המשמעות.

דורית מורג: כן, אפשר לא לכתוב בחוק זה.

מירב ישראלי: צריכים לראות אם יש הסמכה.

מיכאל מלכיאור: יש לנו שמונים ומשהו סעיפים, אבל צריך.

עברו שישים שנה אז עוד שלושה חודשים.

אני הבטחתי לך, מושב החורף יתקיים, ולא יהיו בחירות, אני מכיר את הנפשות הפועלות פה, אני מעריך, ואני יודע מה הם יצבעו בהצבעה על הפלת הממשלה, אז אפשר להמשיך.

מירב ישראלי: 8.

מירב ישראלי: פקיעת כהונה (א) חבר ועדת הרישוי יחדל לכהן לפני תום תקופת כהונתו בהתקיים אחד מאלה: (1) הוא התפטר במסירת כתב התפטרות לשר; (2) חדל להתקיים בו התנאי שמכוחו מונה; (3) נבצר ממנו דרך קבע למלא את תקפידו; (4) הוא הורשע בעבירה פלילית או בעבירת משמעת, אשר מפאת מהותה, חומרתה, או נסיבותיה אין הוא ראוי לכהן כחבר בועדה.

מירב ישראלי: השר רשאי להעביר חבר ועדת הרישוי מבחינתו לפי תום תקופת כהונתו אם הוא נעדר בלא סיבה מוצדקת משלוש ישיבות רצופות.

מירב ישראלי: 9.

מירב ישראלי: השעיה מכהונתו הוגשו נגד חבר ועדת הרישוי כתב אישום או קובלנה בעבירה כאמור בסעיף 8(א)(4), רשאי השר להשעות את חבר ועדת הרישוי מכהונתו עד למתן פסק דין סופי בעניינו.

מירב ישראלי: 10.

מירב ישראלי: ניגוד עניינים לא יתמנה ולא יכהן כחבר ועדת הרישוי מי שעלול להימצא, במישרין או בעקיפין, באופן תדיר, במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו כחבר הוועדה לבין עניין אישי שלו או לבין תפקיד אחר שלו.

מירב ישראלי: (ב) חבר ועדת הרישוי יימנע מהשתתפות בדיון ומהצבעה בישיבות הוועדה, אם נושא הנדון עלול לגרום לו להימצא, במישרין או בעקיפין, במצב של ניגוד ענייני בין תפקידו כחבר הוועדה לבין עניין אישי שלו או לבין תפקיד אחר שלו; חבר וועדת הרישוי לא יטפל במסגרת תפקידו בוועדה בנושא כאמור גם מחוץ לישיבות הוועדה.

מירב ישראלי: (ג) נתברר לחבר וועדת הרישוי כי הנושא הנדון עלול לגרום לו להימצא במצב של ניגוד עניינים כאמור בסעיפים קטנים כאמור בסעיפים קטנים (א( או (ב), יודעי על כך, בכתב, ליושב ראש הוועדה.

מירב ישראלי: (ד) סעיף זה - "עניין אישי" – לרבות עניין אישי של קרובו או עניין של גוף שחבר ועדת הרישוי או קרובו מנהלים או עובדים אחראים בו, או עניין של גוף שיש להם בו חלק בהון המניות, בזכות לקבל רווחים, או בזכות הצבעה; "קרוב" – בן זוג, הורה, ילד, אח או אחות או אדם ארח הסמוך על שלולחנו של חבר ועדת הרישוי.

מירב ישראלי: פרק ד': רישיון בעיסוק בהוראה 11.

מירב ישראלי: כשירות לקבלת רישיון לעיסוק בהוראה (א) הממונה רשאי לתת רישיון לעיסוק בהוראה למבקש שמתקיימים בו כל אלה: (1) הוא בעל תואר אקדמי מוכר מאת מוסד להשכלה גבוהה, או בעל תואר אקדמי מאת מוסד מחוץ לישראל ובלבד שהמוסד והתואר הוכרו בידי המנהל הכללי או מי שהוא הסמיך לעניין זה; כאן יש הערה של המועצה להשכלה גבוהה, ואני מבינה שזה אחד מהנושאים שצריכים להיסגר, חבל לדון בזה עד שאתם לא תביאו לנו - יש פה לפי ההתייחסות של המועצה להשכלה גבוהה בעצם שני סוגי תארים ויש מוסדות שלא נותנים שיש צורך להתייחס אליהם, מי מכיר בהם ושזה לא המנהל הכללי, כל הסיפור הזה.

דורית מורג: בסדר, זה דבר של ההשכלה גבוהה וזה יכנס פה, אין לנו בעיה עם זה.

מירב ישראלי: זה דבר שאתם צריכים להביא אלינו נוסח וחבל להיכנס אליו.

סיגל מרד: זה לא רק המועצה להשכלה גבוהה.

שלמה ישי: יש עדיין ואנחנו עדיין מתדיינים בסעיף הזה ועוד סעיפים אחרים, השאלה היא אם מדלגים על כל הסעיפים שבהם.

מירב ישראלי: לא, לא, על הנושא הזה של התואר.

דורית מורג: אחרי שסיכמנו אתמול עם המועצה להשכלה גבוהה שיהיה סעיף אחד בסעיף שאנחנו נאזכר את ההשכלה של משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה במקום שבמקצועות שאין לגביהם השכלה גבוהה בנפרד, משום שאנחנו על מקצועות ועדיין אין לגביהם תואר, שאנחנו ננסח סעיף אחד נפרד שינוסח על דעתם וכבר הוגשו טיוטות ולא יהיה תיקון לכל סעיף 10, זה מה שסיכמנו אתמול, לא נאמר למעט למשל כשמדובר על תואר, ההגדרה של תואר תישאר תואר, ובסעיף של החריגים יהיו אותם יוצאים מהכלל.

מירב ישראלי: זאת אומרת שיש לנו תואר ישראלי, תואר מחוץ לארץ, מוסד להכשרת מורי הוראה שלא נותן תואר ומוסדות אחרים שמכשירים במקצועות שאין להם תואר אקדמי ועדיין הם יכולים להורות.

דורית מורג: יש החרגה בסעיף 71, אנחנו ביקשנו התחייבות מאחר ואנחנו צריכים שותפות כאן לגבי המקצועות ולגבי ההכשרה, של שר האוצר ושר התעשייה, מסחר ותעסוקה, הרי התחייבנו להוסיף סעיף החרגה בנוסף לגבי מקצועות של משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה.

שלמה ישי: יש גם תואר אקוויוולנטי, שמקביל לתואר BA.

דורית מורג: סליחה, לא דיברנו על זה.

דורית מורג: אתמול דיברנו ואמרנו עם עורכות הדין המכובדות שלכם, שאותו סעיף 71 המוחרג, מאפשר לשר גם להכיר בהכשרות נוספות, לגבי משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה, מאחר ואנחנו צריכים כאן שיתוף של שר התעשייה, מסחר ותעסוקה לגבי המקצועות משום שחלק גדול של ההכשרה של אותם מקצועות לא אקדמיים נעשית במשרד התעשייה, מסחר ותעסוקה ולא במשרד החינוך, אנחנו נוסיף סעיף מיוחד שמוסיף גם את הסכמת שר התעשייה, מסחר ותעסוקה.

דורית מורג: לגבי המקצועות התורניים אמרנו שסעיף 71 אכן מכסה את האפשרות הזאת של השר להכיר במקצועות האלה.

שלמה ישי: אני לא בטוח שהסעיף הזה מכסה את זה.

דורית מורג: זה מה שסוכם עם עורכי הדין שלכם.

שלמה ישי: רגע, בסדר, אני יודע שישבתם עם עורכי הדין.

דורית מורג: אם אני יושבת איתם ואחר כך עולים דברים אחרים.

שלמה ישי: את ההסכמה של עורכות הדין שלי?

דורית מורג: כן, כן סוכם העניין.

מיכאל מלכיאור: היום תואר שניתן על ידי הרבנות הראשית הוא שווה תואר, נכון?

דורית מורג: זה למקצועות מסוימים, זה לא לכל דבר ועניין, זה היום ללימודי הקודש, למקצועות מסוימים.

שלמה ישי: אבל היום זה מוכר אוטומטית, לא צריך בכל פעם את האישור של המועצה ושל שר החינוך.

שלמה ישי: היום המוסדות האלה מוכרים והם נותנים תואר אקוויוולנטי.

דורית מורג: שום דבר לא קורה אוטומטית.

שלמה ישי: סליחה, תסבירי לי בבקשה, היום יש מוסדות להכשרת רבנים שהתואר שלהם מוכר מיד כתואר אקוויוולנטי, נכון?

דורית מורג: לא.

שלמה ישי: הוא לא צריך אישור מיוחד של השר בעניין הזה.

דורית מורג: אין דבר כזה, יש וועדות אקוויוולנטיות שהן מעניקות.

דורית מורג: המונח תואר אקוויוולנטי הוא בכלל לא במקום, יש אפשרות לצורך שכר, ככל שמדובר במקצועות מסוימים, יכול להיות שיהיו מקצועות נוספים שאין לגביהם אקדמיזציה, השר יוכל להכיר בהם כפי שזה נעשה היום.

מירב ישראלי: אולי אני אמקד את השאלה- האם יש סוגי מוסדות שאת יכולה לקבוע כבר מראש בחוק שהתעודה שהם נותנים שוות ערך?

דורית מורג: לא.

מירב ישראלי: או שאת חייבת לבדוק כל מוסד?

דורית מורג: לא, לא, כי זה לא מספיק שהוא עבר הכשרה לרבנות.

מירב ישראלי: לא רק רבנות, למשל מוסדות שנותנים תעודת הוראה בלי תואר.

דורית מורג: יש מוסדות, דווקא לגבי החרדים, שלהם ניסינו להתייחס בסעיף 71, לאפשר לשר להכיר במוסדות להכשרת עובדי הוראה, קיימים היום מוסדות להכשרה עובדי הוראה שנותנים הכשרה למוסדות מסוימים, כלומר הם מוכרים על ידי משרד החינוך.

מירב ישראלי: זאת אומרת שהם יצטרכו לקבל הכרה נוספת בנוסף להכרה הרגילה שהם מקבלים גם לפי חוק הזה.

דורית מורג: הם יצטרכו לקבל הכשרה.

מיכאל מלכיאור: ישיבות ההסדר לא מכשירות שום דבר, אנחנו סתם גולשים ואין שום סיבה, ישיבות ההסדר אלו לא מוסדות להכשרת מורים, יש ישיבות הסדר שיש להם בנוסף, זה לא מסלול בתוך הישיבה, מכון כמו בכל סמינר להוראה, וזה נכנס תחת התארים, זה באמת לא שייך לנושא, ישיבות הסדר לא מכשירות, התואר כן, אני חושב שיש דבר כזה, לא זוכר שיש בחקיקה, יש בחקיקה שתואר רב אקוויוולנטי ל- BA בדברים מסוימים.

מיכאל מלכיאור: לשכר.

דורית מורג: הכוונה היתה לא להכניס לתוך החוק הזה אותם בעלי הכשרה רבנית שלעצמם אלא את אותם בוגרי מכללות להכשרת עובדי הוראה שמתנהלות בפיקוח משרד החינוך, באישור משרד החינוך, ולזה נקבע סעיף 71, זה טוב גם לגבי הכרה ספציפית של מקצוע, של הכשרה לגבי מקצוע מסוים.

דורית מורג: זה מה שבדקנו אתמול עם עורכות הדין המכובדות של הסתדרות המורים.

מירב ישראלי: השאלה אולי אם הנושא של רבנות יכול להכשיר לצורך לימודי קודש?

דורית מורג: לא, נושא של רבנות לבד איננו מספיק להיכנס למשרד החינוך.

נח גרינפלד: כל מה שדובר זה להכיר בזה כתחליף לתואר האקדמי אבל בעל תעודת הוראה.

שלמה ישי: אין ספק שתעודת הוראה צריכה להיות.

שלמה ישי: אני שואל לגבי רב עם תעודת הוראה.

דורית מורג: לא מספיק רב עם תעודת הוראה.

נח גרינפלד: רב עם תעודת הוראה לתורה שבעל פה אפשר להחריג אותו, זה מה שהשר יכול להחריג.

דורית מורג: גם לזה יש כלליים מאוד מפורטים בחוזר המנהל הכללי של משרד החינוך, לא כתוב רק רב עם תעודת הוראה, אלא יש כמה הוא למד, ובזה השר יוכל להכיר.

ציון שבת: גם תכני הלימוד הם ספציפיים, וגם היתר להוראת המקצוע המסוים הוא ספציפי, זה לא משהו אוטומטי, זה הולך לוועדה וזה לא אוטומטי, אף פעם זה לא אוטומטי.

מיכאל מלכיאור: מי שהוא לא בעל רישוי לא יכול ללמד.

דורית מורג: כי יש הוראת מעבר מאוד נרחבת.

מיכאל מלכיאור: נגיד שאני לימדתי בעבר גם בבתי ספר יסודיים, גם תיכוניים במדינת ישראל, לפי הכללים פה אני לא אוכל ללמד?

דורית מורג: אתה תהייה אצלנו מומחה, תקבל אצלנו הכרת מומחה.

מיכאל מלכיאור: מומחה יכול להיכנס?

דורית מורג: מומחה יכול להיכנס, כך גם בעל מקצוע.

שלמה ישי: כל בעלי המקצועות, האמנים למשל, אמן אין לזה השכלה מיוחדת כדי ללמד, ציירים, פסלים במאים למיניהם, זה נכנס לחריגים.

דורית מורג: סעיף 71 –72 יש גם אמירה מפורשת לגבי מומחים, ישנה אמירה מפורשת.

מיכאל מלכיאור: טוב, אני חושב שגלשנו מספיק, בואו ונמשיך.

מירב ישראלי: אנחנו מסכמים שלגבי הנושא של השכלה גבוהה יהיה סיכום עם המועצה להשכלה גבוהה, לגבי המוסדות של משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה יהיה סעיף נפרד.

מירב ישראלי: אני ממשיכה.

מירב ישראלי: (2) הוא בעל תעודת הוראה מאת מוסד להכשרת עובדי הוראה, שניתנה בהתאם להוראות פרק ו' להוראת תלמידים בגיל, בתחום, בסוג החינוך שלגביו מבוקש הרישיון, או שהוא בעל תעודה או הסמכה שהוכרו בידי ועדת הרישוי לפי סעיף 22, כשוות ערך לתעודת הורה כאמור; (3) נקבע לגביו לפי הוראות פרק ז' כי סיים את התמחותו כנדרש; 4) הוא אינו סובל ממצב בריאותי לקוי; המבקש יגיש לממונה אישורים רפואיים עדכניים, בהתאם להוראות שיקבע השר, המעידים כי אינו סובל ממצב כאמור.

מירב ישראלי: יש הגדרה למצב בריאותי, שאומרת "מצב בריאותי של אדם, לקות נפשית או מחלה גופנית העלולה לסכן בריאותו של אדם אחר".

מירב ישראלי: בעצם העלנו את השאלה האם זה הסיכון היחידי שרלוונטי.

מיכאל מלכיאור: אין מצבים שהוא לא במצב בריאותי מספיק טוב שהוא יכול ללמד, אבל הוא לא מסכן?

מיכאל מלכיאור: יש מצב ביניים, נניח שלאדם יש מחלת נפש, הוא לאו דווקא מסכן את התלמידים אבל הוא לא בדיוק כשיר ללמד.

מירב ישראלי: אם אתם זוכרים אני העלתי את זה כשזה עלה בישיבה הקודמת, אמרנו שאנחנו צריכים לבדוק את כל האופציות, לבטל רישיון הוראה בעצם וזה נוגע גם למתן רישיון הוראה מראש ולראות אם זה מכסה את כל המצבים, יכול להיות שיש מצבים שנופלים בין הכיסאות.

דורית מורג: יש לנו פרק של פסילה, פרק ח' פסילה מטעמי בריאות מי שנכנס להוראה פוסלים אותו אלא אם כן חושבים שהוא בעל סיכון.

מירב ישראלי: אבל ישנה אפשרות.

דורית מורג: הפסילה היא כבר בשלב ההתמחות, זאת אומרת יש עוד.

מיכאל מלכיאור: אבל אדם שעבר את ההתמחות והוא מורה ואחר כך חלה במחלה שלא מסכנת אבל לא מאפשרת.

מירב ישראלי: לכאורה אם קוראים את כל ההוראות על זה גם רציתי להעיר לכם ואולי כשנגיע לשם, בוועדת משמעת יש פתאום חוסר יכולת, שזה לא עבירה משמעתית, ולכן את חוסר היכולת לא צריך להכניס למשמעת אלא צריך להכניס למקום אחר שאנחנו צריכים לראות מה ההסדר הנכון, כי אני לא אשפוט אותו משמעתית כי הוא חסר יכולת, זה נראה לי לא נכון.

דורית מורג: הכוונה היתה לחסר יכולת שלאו דווקא מטעמים בריאותיים.

מירב ישראלי: אבל בכלל.

שלמה ישי: מאילו טעמים זה יכול להיות?

מירב ישראלי: אם הוא עבר את כל הליך ההכשרה, ואת סבורה שהוא חסר יכולת.

שלמה ישי: אם זה מטעמים פדגוגיים יש הליך פדגוגי.

מירב ישראלי: בדיוק זה לא צריך להיות הליכים משמעתיים.

שלמה ישי: לא צריך להכניס אותו מיד להליך משפטי.

מיכאל מלכיאור: זה מה שמירב ישראלי אומרת.

שלמה ישי: נכון נכון, אני תומך בזה.

מיכאל מלכיאור: בסדר, אבל עדיין לא פתרנו את העניין הרפואי.

מיכאל מלכיאור: אתם חייבים לעבוד על זה יותר.

מיכאל מלכיאור: זה לא מספק הדבר הזה.

שלמה ישי: אתם באמת חושבים שאדם לא מסוגל ללמד מטעמים בריאותיים גם אם הוא מסכן אנשים אחרים, הוא באמת לא יכול לעבוד.

מיכאל מלכיאור: זה מה שאני אומר.

דורית מורג: אפשר להעמיד אותו בפני ועדה בריאותית.

מירב ישראלי: אנחנו מדברים מראש.

מירב ישראלי: יש בסעיף 12 את הסירוב לתת רישיון, ב-2 סעיף מאוד כללי שקיימות נסיבות אחרות שבשבילם אין המבקש רישיון מסוגל לעסוק בהוראה, בעקרון, באם את אומרת שבזה שהוא צריך להגיש אישור בריאותי ורק אישור בריאותי שמסכן אחרים בעצם הוא התנאי, אז אחר כך יהיה קשה לטעון שקיימות נסיבות אחרות שהוא לא מסוגל וזה יכול להיות רפואי.

דורית מורג: קודם כל בסעיף 35 יש פסילה מטעמי בריאות.

מירב ישראלי: אבל זה בדיעבד.

דורית מורג: לא, גם ממבקש רישיון או היתר, זה לא תמיד בדיעבד, היתה כאן אפשרות להתערב "היה לממונה יסוד סביר לחשש כי מועמד להתמחות או לרישיון, מתמחה או עובד הוראה מורשה, סובל ממצב בריאותי לקוי, רשאי הוא לדרוש ממנו".

מיכאל מלכיאור: השאלה מה זה נקרא מצב בריאותי לקוי?

מיכאל מלכיאור: יש אותה הגדרה שיש.

מירב ישראלי: אולי כאן זה מוצדק כי הליך בריאותי הזה הוא הליך מיוחד שאולי באמת יש בו סיכון.

מיכאל מלכיאור: חבל על הזמן, בעשר הדקות על אותה נקודה, דורית מורג תקנו את זה.

דורית מורג: האם אתם מבקשים להרחיב את ההגדרה?

מיכאל מלכיאור: כן, להרחיב את זה.

מירב ישראלי: אני לא בטוחה שזה נכון לגבי כל המצבים, יכול להיות שוועדה רפואית, אני שואלת, כל ההליך הזה להעמיד אותו, ואולי כן תבדקו את זה.

מיכאל מלכיאור: תבדקו את זה, נמשיך.

מירב ישראלי: היתה פה שאלה של חבר הכנסת זאב אלקין לגבי תחום ההסמכה, הוא לא נמצא, אז מה זה אומר לגבי סעיף 2, תלמידים בגיל או בתחום וסוג החינוך, בתעודות ההוראה בעצם שהמוסד להכשרת עובדי הוראה כתוב מה תחום המקצוע שהוא מלמד?

מירב ישראלי: זאת הכוונה?

נח גרינפלד: נכון, מצוין ששכבת הגיל, כלומר יסודי, על יסודי, גן, תחום זה מקצוע, סוג החינוך אם זה חינוך רגיל או חינוך מיוחד.

מירב ישראלי: אוקיי, אני גם מזכירה שחברת הכנסת רונית תירוש העלתה פה בישיבה הקודמת את מבחני הרישוי האם יש בהם צורך או לא?

נח גרינפלד: דעת השרה היתה התנגדות נחרצת, גם ארגוני המורים התנגדו למבחני רישוי.

מירב ישראלי: יש כאן הליך נוסף שלא קיים בחלק מהמקצועות האחרים של וועדת הערכה בעקבות התמחות, שזה משהו מאוד יסודי וזה משהו נוסף.

נח גרינפלד: בנקודה זו או אחרת, היא נקודת המוצא שלנו שעל הידע האקדמי בתחום ההוראה הוא נבחן במבחן ועכשיו אני בוחן אותו בצד המעשי שלו שזה יותר חשוב למעשה מבחינה זאת.

מירב ישראלי: (ב) על הוראות סעיף קטן (א) רשאי הממונה, בהתייעצות עם ועדת הרישוי לתת רישיון לאדם שניתן לו היתר לפי סעיף 16(א)(2) במשך תקופה של שלוש שנים לפחות, גם אם לא מתקיימים בו התנאים המפורטים בסעיף קטן (א)(1) עד (3), אם סבר כי כישוריו ומיומנויותיו של אותו אדם תורמים תרומה משמעותית ויוצאת דופן לתלמידים.

מירב ישראלי: התקופה של שלוש שנים, אני מבינה שזה מתייחס לזה שהיה לו היתר במשך שלוש שנים, כן?

מירב ישראלי: היתר זמני שהיה תקף, שלוש שנים רצופות, לזאת היתה הכוונה?

מירב ישראלי: שהיה תקף במשך שלוש שנים, עכשיו נקרא את סעיף 16(2), סעיף 16 מאפשר לתת היתר זמני במצבים מסוימים.

מירב ישראלי: 16 היתר זמני לעיסוק בהוראה (א) הממונה רשאי, בהתייעצות עם ועדת הרישוי, לתת היתר זמני לעיסוק בהוראה באחד מאלה: הוא לא רלוונטי לנו ונקרא אותו כשנגיע.

מירב ישראלי: סעיף (2) (2) מבקש ההיתר הוא בעל מיומנויות או כישורים מיוחדים בתחום מסוים, העשויים לתרום תרומה משמעותית לתלמידים.

מיכאל מלכיאור: אלו המומחים?

דורית מורג: כן.

מירב ישראלי: הוא יכול לתת לו אישור, היתר זמני.

מיכאל מלכיאור: זה הסעיף שלי?

דורית מורג: זה הסעיף שלך שהוא גם יכול להפוך לקבוע.

מירב ישראלי: העניין שההיתר הוא זמני, ההבדל בין זה לזה שזה גם יוצא דופן, זה ההבדל.

מירב ישראלי: בעקרון אז הוא לא צריך למלא אחר אף אחת מהדרישות.

מירב ישראלי: נכון, שום דבר לא תואר אקדמי ולא שום דבר גם אם זה הופך להיות קבוע?

מיכאל מלכיאור: חוץ מהמצב של בריאות ומשטרה.

מירב ישראלי: אני ממשיכה להקריא.

מירב ישראלי: 12 סירוב לתת רישיון הממונה רשאי לסרב לתת למבקש רישיון, לאחר שנתן לו הזדמנות לטעון את טענותיו, אף אם התקיימו לגביו התנאים המפורטים בסעיף 11, אם מצא, לאחר התייעצות עם ועדת הרישוי, כי התקיים לגביו אחד מאלה: (1) הוא הורשע בעבירה פלילית או בעבירת משמעת, שמפאת מהותה, חומרתה, או נסיבותיה אין הוא ראוי להיות עובד הוראה מורשה; לעניין זה, "הורשע" – לרבות מי שבית המפשט קבע כי ביצע את העבירה: (2) קיימות נסיבות אחרות שבשלהן אין המבקש מסוגל או ראוי לעסוק בהוראה.

מירב ישראלי: 13 סוגי הרישיונות השר יקבע, בהתייעצות עם המועצה, את סוגי הרישיונות לעיסוק בהוראה, בשים לב, בין השאר, למאפיינים אלה: (1) גיל התלמידים; (2) תחומי הוראה; (3) סוג החינוך – חינוך רגיל או חינוך מיוחד; יכול להיות שצריך לעשות השוואה גם בסעיף 11 להבהיר את המושגים, למשל בסעיף 11 בסוג החינוך אני לא הבנתי שזה רק חינוך רגיל או חינוך מיוחד, אז אם זאת הכוונה כדאי להגיד את זה בהגדרה בכלל.

מיכאל מלכיאור: בהגדרה פה, אפשר.

מירב ישראלי: כשנח גרינפלד הסביר כאן את סוג החינוך ובסעיף 2 הוא גם אמר שזה חינוך, אם זה יישאר פתוח זו בעיה, למשל זה יכול להיות סוג של חינוך דתי או לא דתי.

מיכאל מלכיאור: נכון.

נח גרינפלד: יש למשל את חוק החמ"ד שקובע שהם יכולים לאשר או לא לאשר מורה לא על סמך הסמכה, אין הגבלה שמורה לא דתי ילמד בחינוך המיוחד.

מיכאל מלכיאור: אבל אין אפשרות שאדם יקבל רישוי לסוג מסוים של חינוך?

נח גרינפלד: אין כזה דבר.

מיכאל מלכיאור: למשל מי שעבר הכשרה חרדית הוא יכול ללמד בכל בית ספר.

נח גרינפלד: צריך להשלים את ההסמכה שלו, ההסמכה האקדמית, אין לו הסמכה אקדמית, ברגע שתהיה לו הסמכה אקדמית אכן הוא יוכל.

דורית מורג: לא, מי שלמד אותו דבר לגבי אותן מוסדות של משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה, מי שלמד כחריג במוסד חרדי למשל שקיבל את ההכרה, הרי השר יהיה רשאי להפנות אותו אך ורק והוא יכול לסייג את הרישוי בהפניה למוסדות מסוימים, זה שוב בסעיף 71.

מירב ישראלי: מספיק שפה כתוב בין היתר.

סיגל מרד: השאלה אם זה יקרא חינוך מיוחד או חינוך רגיל, זה לפי חוק חינוך מיוחד?

שלמה ישי: זה לא חינוך רגיל ולא חינוך מיוחד.

דורית מורג: אני רשמתי לעצמי שכן, החינוך המיוחד הכוונה היא שנותנים רישיונות לעסוק ולחנך בחינוך המיוחד, אני מסכימה שיש מקום לחדד את הגדרה.

נח גרינפלד: רק ב- 71 גם לגבי החרדים כי הם ברי הסמכה לפי החוק, אז סעיף ההחרגה שלהם ממילא שהשר מיחס את הכשרת המורים שלהם לבתי ספר מיוחדים ולכן השר יפרסם ברשימות, ברגע שהם יעמדו.

מיכאל מלכיאור: מאחר וזה כתוב בין השאר אז זה בסדר.

ציון שבת: לפי דעתי אנחנו מערבבים כאן

ציון שבת: בין זרם חינוכי לסוג החינוך, אלו שני דברים שונים.

מיכאל מלכיאור: לא מדברים על זמין בחינוך בכלל, אין זמין במשרד החינוך, זה בוטל לפני שישים שנה.

מירב ישראלי: לצורך הרישיון סוג החינוך, יכול להיות שצריך למצוא מלה אחרת לתנאי אחר, אבל סוג החינוך אתם מתכוונים לאורך כל הדרך לחינוך רגיל או לחינוך מיוחד.

מירב ישראלי: נכון?

קריאה: נכון.

מירב ישראלי: אז מה שאני אומרת, אני מציעה לעבור לאורך החוק, זה עניין של ניסוח, וסוג חינוך ייוחד לנושא הזה.

שלמה ישי: אבל זה כתוב בסעיף קטן 3, סוג החינוך כתוב חינוך רגיל או חינוך מיוחד.

מיכאל מלכיאור: מירב ישראלי, את אמרת את זה כבר ארבע פעמים, מי שלא מקשיב, תלמידים שאנים מקשיבים אי אפשר לחזור על זה כל הזמן, בשביל זה יש את "אופק חדש" וזה פרטני איתך אחר כך.

מיכאל מלכיאור: נתקדם.

מירב ישראלי: בתנאים אחרים נראה איפה יש צורך, לגבי סוג החינוך.

מירב ישראלי: 14 בקשה לרישיון (א) אדם המבקש לקבל רישיון ויגיש בקשה לממונה; המבקש יצרף לבקשתו מסמכים המעידים על קיום התנאים למתן הרישיון לפי סעיף 11.

מירב ישראלי: (ב) הממונה רשאי לדרוש ממגיש הבקשה כל מידע או מסמך הדרושים לו לצורך החלטה בבקשה.

מירב ישראלי: 15 תנאים ופרטים ברישיון הממונה רשאי לקבוע ברישיון תנאים והגבלות, בין השאר לעניין העסקתו של בעל הרישיון במוסד החינוך, והוא יציין ברישיון את הפרטים שיקבע השר, ובין השאר את סוג הרישיון כאמור בסעיף 13.

מירב ישראלי: כאן זה מקום לתנאים נוספים.

מירב ישראלי: חסר פה חובה להודיע על שינוי בפרטים.

מירב ישראלי: בעקרון בחוקי רישוי אחרים כשחל שינוי באחד הפרטים יש חובה על בעל הרישיון להודיע, וזה חסר פה, למשל אם הוא הואשם בעבירה פלילית, מצב בריאותו השתנה הוא צריך קודם כל כשלב אקטיבי להודיע, וחוץ מזה אם מגלים בדרך אחרת אז כמובן יש להם דרך לפעול, אבל חסר פה דבר שיש בחוקים אחרים שחובה להודיע.

מירב ישראלי: בדרך כלל זה תוך שלושים יום, או תוך בפרק זמן.

מיכאל מלכיאור: אוקיי.

מירב ישראלי: אני כותבת כרגע תוך שלושים יום או דרישה במקרה שמגלים משהו ורוצים לברר, או שאתם עושים דרישה תקופתית.

מירב ישראלי: פרק ה': היתר זמני לעיסוק בהוראה 16.

מירב ישראלי: היתר זמני לעיסוק בהוראה (א) הממונה רשאי, בהתייעצות עם ועדת הרישוי, לתת היתר זמני לעיסוק בהוראה באחד מאלה: (1) במקרה שבו חסר במוסד חינך עובד הוראה מורשה בתחום מסוים, ומוסד החינוך לא הצליח למצוא עובד הוראה בעל רישיון להוראת אותו תחום; (2) מבקש ההיתר הוא בעל מיומנויות, או כישורים מיוחדים בתחום מסוים, העשויים לתרום תרומה משמעותית לתלמידים.

שלמה ישי: הסעיף הזה לא נותן מענה אלא אם כן יהיה מותר לעשות את זה לדרישות ולצרכים של מילוי מקום ספוראדי, זאת אומרת שלפי זה, אם החוק הזה יתקבל, מנהל בית ספר לא יכול להעסיק אדם ללא היתר, אם הוא צריך ממלא מקום לשלושה ארבעה ימים אין פה החרגה שהוא יכול להזמין.

קריאה: זה לא הסעיף הזה.

שלמה ישי: איזה סעיף כן?

דורית מורג: סעיף 17, היתר זמני במקרים דחופים.

שלמה ישי: שוב אני אומר היתר זמני, אבל יש לפעמים אנשים שאין להם היתר זמני, אני צריך ממלא מקום לשלושה ימים.

מיכאל מלכיאור: השאלה ברורה, השאלה אם יש מקום אחר בכל החוק הזה.

שלמה ישי: אבל סעיף 17 לא פותר את השאלה.

מירב ישראלי: השאלה, האם הוא מכניס מישהו ללמד שאין לו.

שלמה ישי: חסרים לו ארבעה מורים, הוא צריך מישהו ללמד.

שלמה ישי: אין לו מורים ללמד, מה הוא ישלח את הילדים הביתה, תתנו לו אישור לשלוח ילדים הביתה.

מיכאל מלכיאור: כשאני הגעתי לארץ במלחמת יום הכיפורים, ישר שלחו אותי לאיזה בית ספר ללמד כי לא היו מורים שם.

שלמה ישי: היום לפי הסעיף הזה לא היו נותנים לך.

מירב ישראלי: למישהו שאין לו שום קשר למשרד החינוך שלחו אותו למוסד לימודים ללמד?

שלמה ישי: האם מותר למנהל בית ספר להעסיק מספר ימים אדם שאין לו היתר?

מירב ישראלי: מי זה האדם הזה?

מירב ישראלי: סתם אדם?

שלמה ישי: הורה, סטודנט.

שלמה ישי: מה המצב היום?

שלמה ישי: חסרים חמישה מורים בבית הספר, בעיקר בחורף, מנהל בית הספר מרים טלפון לסטודנט להוראה, למישהו שיחזיק לו את הכיתה.

שלמה ישי: לפי החוק הזה אסור לו להעסיק מישהו שאין לו היתר.

מיכאל מלכיאור: השאלה ברורה, היא לא מסכימה.

מירב ישראלי: אני לא לא מבינה, אני רק שואלת אם אפשר להכניס כל אחד לכיתה ללמד כמה ימים.

מיכאל מלכיאור: סליחה אולי נשמע את משרד החינוך, השאלה ברורה.

מיכאל מלכיאור: נשמע תשובה.

דורית מורג: ציון שבת בדיוק עזב אותי בנקודה הקריטית הזאת, אבל גם היום יש כללים לגבי הכנסת מילוי מקום, סעיף 17 מדבר על מילוי מקום, על איתור של מנהל המחוז, יכול להיות שלמנהל המחוז תהיה רשימה של זכאים להיות ממלאי מקום, גם היום ההנחיות הם לא להכניס כל אדם למילוי מקום.

מיכאל מלכיאור: השאלה פשוטה, אם את אומרת שזה אסור אז זה אסור, אני יודע שזה מעשים של כל יום, אם זה אסור אז לא הבהרתם טוב את האיסור הזה.

דורית מורג: בוודאי הוא לא יהיה עובד הוראה, נכון?

דורית מורג: השכן ממול איננו עובד הוראה.

מיכאל מלכיאור: השאלה אם מותר לו לעמוד בפני הכיתה וללמד.

מירב ישראלי: זה מנהל מחוז והשאלה אם זה הגיוני שהאינסטנציה של מנהל מחוז, אם זה נגיש מספיק שהוא ירים לו טלפון, האם זה מספיק נגיש שהמנהל ירים לו טלפון ויגיד לו שמחר, היום, אני מכניס את זה והוא ייתן לו אישור?

דורית מורג: מאחר וזה הועלה גם בשיחה בינינו, הפתרון שנמצא, שתהיה רשימה.

שלמה ישי: זה לא מעשי, מי שלא ניהל בית ספר לא מבין את זה.

שלמה ישי: זה לא מעשי שתהיה רשימה, אנשים לא עומדים בתור כדי להיכנס לרשימה הזאת.

שלמה ישי: מה שאני מציע שיינתן למנהל בית הספר עד שבוע ימים, עד שישה ימים היתר להעסיק מישהו שאין לו היתר, עד שישה ימים, אחרת זה בלתי אפשרי, לפי שיקול דעתו בוודאי, אחרת זה בלתי אפשרי לנהל בית ספר בתנאים כאלה.

שלמה ישי: מי שלא ניהל בית ספר לא מבין את זה.

מירב ישראלי: דורית מורג, אמרת שיש כללים היום, מהם?

מירב ישראלי: אני לא רוצה להרע את המצב היום בחקיקה, אז מה הכללים היום.

שלמה ישי: אין היום כללים, אני מודיע לכם כמנהל בית ספר.

מיכאל מלכיאור: אולי אין, אם יש כללים ואנשים לא יודעים עליהם.

מירב ישראלי: אני שואלת אם יש כללים ומהם.

דורית מורג: תנו לי לבדוק את הנקודה הזאת עם כח אדם בהוראה, אין לי כאן, זה מה שדובר שזה לא יכנס, הכוונה היתה שלא יכנס עובד אלא עובד מורשה ובמקרים דחופים מנהל המחוז יאשר אותו.

שלמה ישי: המנהל לא ירים טלפון למנהל המחוז בשמונה בבוקר כדי להגיד לו תאשר לי את הסטודנט הזה למשפטים.

מיכאל מלכיאור: אבל אפשר להגיד באותו יום, נגיד יום יומיים, אם זה מעבר לכך.

שלמה ישי: אני הצעתי שבוע, שישה ימים.

מיכאל מלכיאור: שישה ימים זה הרבה, להרים טלפון תוך יומיים.

שלמה ישי: ירים טלפון תוך יומיים הוא יגיד אני מציע את משה זוכמיר לזה, מנהל המחוז תוך יומיים יוכל לתת אישור?

שלמה ישי: הוא לא ייתן, באמת?

שלמה ישי: הוא צריך להכיר את האיש, צריך להביא לו ניירות.

מיכאל מלכיאור: המנהל יסביר לו שאין לו מישהו אחר.

שלמה ישי: לכן אני מציע שבוע ימים, אני מציע שעד שבוע ימים מנהל בית הספר יוכל להעסיק מישהו ללא היתר, לא יקרה שום דבר לתלמידים, תאמין לי, מנהל בית הספר יודע את מי להכניס, אלו התלמידים שלו, הוא לא יפקיר אותם בידי מישהו שהוא לא אחראי.

מיכאל מלכיאור: אם הוא מספיק במצוקה אולי הוא---

שלמה ישי: אבל טובת הילדים בסופו של דבר גוברת על המצוקה שלו.

דורית מורג: אני אבדוק את זה עם כח אדם בהוראה.

מיכאל מלכיאור: תביאו תשובה לעניין, יש כאן עניין שאסור לאדם, על פי חוק היום, אסור לו אפילו שעה אחת לטפל בילדים מבלי שהביא אישור מהמשטרה.

שלמה ישי: תתנו למנהל היתר לשלוח את הילדים הביתה כשחסרים לו חמישה מורים.

מיכאל מלכיאור: בקייטנות בקיץ, זה פלילי, אסור להעסיק אדם, אסור להעסיק נהג, אסור בוודאי שאדם שיעבוד עם ילדים, אתה לא יכול בצורה כל כך גורפת להגיד כדי שיהיה מורה מול כיתה שבוע שלם, זה היתר מאוד מאוד גורף.

מיכאל מלכיאור: צריך למצוא דרך למשהו שהוא מעשי, אני מבקש מכם משרד החינוך להביא פתרון לעניין.

מירב ישראלי: כי להעשרה פנאי יש בהגדרה פטור, אם זה העשרה ופנאי אבל לגבי מישהו שעומד בכיתה וממש מעביר את תכנית הלימודים זו ממש בעיה.

נח גרינפלד: מי שלא רופא לא ימלא מקום של רופא.

שלמה ישי: אז הוא לא ילך לרופא, אז התלמידים שנשארים בלי מורה שישלחו אותם הביתה, אין לי בעיה, אבל אתם לא יכולים לדרוש ממנהל בית ספר שיעסיק חמש כיתות, כשבחורף חסרים לו חמישה שישה מורים, ואתם אומרים לו אתה לא יכול להעסיק אף אחד אחר, ואתה גם לא יכול לשלוח את הילדים הביתה.

מירב ישראלי: הוא לא יכול להעסיק משיהו שילמד אותם.

מירב ישראלי: יש לך פטור בהעשרה ופנאי.

שלמה ישי: אז פדופיל יכול לשחק כדורגל עם ילדים והוא לא יכול ללמד אותם?

שלמה ישי: אז הוא יביא תעודת יושר, כל אחד?

מירב ישראלי: אני לא יודעת, אבל המנהל לא יעבור על החוק.

שלמה ישי: אז בואי תסבירי לי בבקשה מה ההבדל בין אדם כזה שהולך לשחק עם הילדים כדורגל בהעשרה ובפנאי לבין זה שהוא נכנס איתם לכיתה.

שלמה ישי: הוא מסוכן, אז הוא מסוכן בשני המצבים.

מירב ישראלי: ההבדל הוא שהוא לא צריך אישור של מנהל מחוז, אבל יכול להיות שהוא כן צריך לעבור את הפרוצדורה.

שלמה ישי: אם הוא מסכן את הילדים הוא מסכן אותם בהעשרה באותה מידה שהוא מסכן אותם בשיעור.

מירב ישראלי: מה אתה רוצה שאנחנו, לא, הוא לא מסכן, חוק עבריני מין חל, אני לא אתן לו פטור מחוק עברייני מין.

שלמה ישי: החוק הזה משובש, אם הוא חל רק על הוראה ולא חל על העשרה אז הוא משובש.

מיכאל מלכיאור: לא, החוק חל על כל מצב שמישהו שמטפל בילדים.

מיכאל מלכיאור: מה שמירב ישראלי אומרת, היא אומרת את ההפך, גם במקרה של שעה אחת, לא פוטרים מהחוק של עברייני מין, אם היית כאן בישיבה הקודמת.

שלמה ישי: אני לא מדבר על מישהו שהוא בפוטנציאל, כל אחד הוא בפוטנציאל.

מיכאל מלכיאור: נכון ולכן כל אחד צריך אישור.

מירב ישראלי: זה קיים בלאו הכי, עכשיו השאלה היא אם הוא יכול ללמד, זאת השאלה.

שלמה ישי: מצידי שהוא לא ילמד, שיחזיק את הילדים.

מירב ישראלי: על זה יש לך פתרון, בהגדרה של הוראה, בהגדרת עיסוק בהוראה, סעיף 4, יש לך עיסוק בפעילות חינוכית במוסד חינוכי בהגדרות שבסעיף 2, עמוד 438 פסקה 4.

מירב ישראלי: הוא יכול לעשות, כמובן שהוא צריך לקיים חוקים אחרים, אבל הוא לא צריך אישור מנהל מחוז כדי להיכנס לכיתה.

שלמה ישי: אני שואל שאלה פשוטה, מנהל יכול להזמין כל מישהו שנראה לו?

מיכאל מלכיאור: הם יביאו תשובות בפעם הבאה.

דורית מורג: אלו חוקים אחרים וצריך לבדוק את ההנחיות של משרד החינוך.

מירב ישראלי: השאלה אם המנהל יכול להכניס מישהו לשבוע שישחק עם התלמידים שבוע כדורגל, זה כבר סיפור אחר.

מירב ישראלי: החוק הזה לא נועד לזה.

דורית מורג: הוא לא יכול להכניס מישהו מהרחוב שילמד תלמידים.

מיכאל מלכיאור: מנהל מתקשר ואומר אין לי מורה האם אתה פנוי היום ואתה יכול לבוא ללמד את התלמידים היום, זאת השאלה אם אפשר לעשות דבר כזה או לא, זו שאלה רלוונטית, תנו תשובה.

מירב ישראלי: אני ממשיכה.

מירב ישראלי: (ב) תוקפו של היתר שניתן לפי סעיף קטן (4) לא יעלה על שלושה חודשים", אפשר לחדש אותו דרך אגב?

דורית מורג: כן.

מירב ישראלי: לאותו אדם, כל פעם.

לירן שפיגל: את היתר הזמני אפשר גם ביחס למוסד.

מירב ישראלי: זה לתת לאדם היתר זמני.

לירן שפיגל: אם את מדברת על היתר זמני את לא מדברת על אדם עם מומחיות מיוחדת.

מיכאל מלכיאור: לגבי מומחיות מיוחדת יש סעיף.

מירב ישראלי: זאת אומרת שלאותו אדם תוכל להאריך לו שלושה ועוד שלושה, את זה אני שואלת, בעקרון זה אפשרי.

לירן שפיגל: כן.

מירב ישראלי: הגשת בקשה להיתר יחולו הוראות סעיף 14 בשינוי המחויבים.

מירב ישראלי: 19.

מירב ישראלי: הממונה או מנהל המחוז, לפי העניין, רשאים לקבוע בהיתר תנאים והגבלות, בין השאר לעניין העסקתו של בעל ההיתר במוסד החינוך, והם יציינו בהיתר את הפרטים שיקבע השר, ובכלל זה את גיל התלמידים ותחום ההוראה שאותם רשאי בעל ההיתר ללמד, את סוג החינוך שלגביו חל ההיתר – חינוך רגיל או חינוך מיוחד, ולעניין היתר לפי סעיף 16(א)(1) – גם את מוסד החינוך שבו מורשה בעל ההיתר ללמד.

אבישי פדהצור: בסעיף 16 דילגת על כל הסעיפים הקטנים, לא דנו בהם.

מירב ישראלי: דילגתי?

מירב ישראלי: נכון, בסדר אני מקריאה.

מירב ישראלי: 16 (ב) הממונה לא ייתן היתר לפי סעיף קטן (א)(1) אלא למבקש שמתקיימים בו כל אלה: (1) השכלתו של מבקש ההיתר קרובה ככל האפשר להשכלה הנדרשת לצורך מתן רישיון לעיסוק בהוראת תחום לגביו מבוקש ההיתר; (2) מבקש ההיתר קיבל אישור מאת המפקח האחראי על תחום ההוראה שלגביו מבוקש ההיתר, ובאין מפקח כאמור – מאת המפקח הכולל, בדבר התאמתו לעיסוק בהוראה באותו תחום; (3) הוא אינו סובל ממצב בריאותי לקוי; המבקש יגיש לממונה אישורים רפואיים עדכניים, בהתאם להוראות שיקבע השר, המעידים כי אינו סובל ממצב כאמור.

מירב ישראלי: (ג) הממונה לא ייתן היתר לפי סעיף קטן (א)(2) אלא למבקש שמתקיימים בו התנאים המפורטים בסעיף קטן (ב)(2) ו-(ג).

מירב ישראלי: (ד) הממונה רשאי לסרב לתת למבקש היתר, לאחר שנתן לו הזדמנות לטעון את טענותיו, אף אם התקיימו לגביו התנאים המפורטים בסעיף קטן (ב) או (ג), לפי העניין, אם מצא לאחר התייעצות עם ועדת הרישוי, כי התקיים לגביו האמור בסעיף 12(1) או (2).

מירב ישראלי: (ה) היתר לפי סעיף קטן (א)(1) יוגבל לעיסוק בהוראה בתחום שלגביו חל ההיתר במוסד החינוך שבו חסר עובד הוראה בעל רישיון, כאמור באותו סעיף קטן.

מירב ישראלי: (ו) החלטת הממונה לפי סעיף זה, תינתן בכתב ותהיה מנומקת.

מירב ישראלי: (ז) היתר יינתן לתקופה שלא תעלה על שנת לימודים אחת; הממונה רשאי, בהתייעצות עם ועדת הרישוי, להאריך את תקופת תוקפו של ההיתר, כמפורט להלן, לפי העניין.

מירב ישראלי: (1) לעניין היתר לפי סעיף קטן (א)(1) – לשתי תקופות נוספות של עד שנת לימודים, כל אחת, ובלבד שבעל ההיתר קיבל חוות דעת חיובית על עבודתו במוסד החינוך ממפקח כאמור בסעיף קטן (ב)(2); (2) לעניין היתר לפי סעיף קטן (א)(2) – לתקופה של עד שנת לימודים אחת.

מירב ישראלי: 17 היתר זמני במקרים דחופים (א) מנהל המחוז, רשאי, במקרים דחופים שבהם חסר במוסד החינוך עבד הוראה מורשה בתחום מסוים, כאמור בסעיף 16(א)(1), ויש צורך במילוי מקום באופן מיידי, לתת לאדם היתר זמני לעיסוק בהוראה באותו תחום ובאותו מוסד חינוך, ובלבד שמתקיימים בו התנאים שבסעף 16(ב) ולא מתקיים לגביו האמור בסעיף 12(1) ו-(2); החלטת מנהל המחוז תינתן בכתב ותהיה מנומקת, והיא תימסר לממונה.

מירב ישראלי: (ב) תוקפו של היתר שניתן לפי סעיף קטן (א) לא יעלה על שלושה חודשים.

מירב ישראלי: שאלתי פה אם אפשר לחדש, שכאן יש את היתר הפחות בעייתי.

אבישי פדהצור: זו באמת השאלה, דורית מורג את יכולה לחדד את זה, אנחנו אמורים לעשות פה איזה חדר מיון בהיתר הזמני, ברגע שאנחנו רואים שזה מצב מתמשך אז עוברים מחדר מיון לטיפול יותר ארוך, וזה אולי מחזיר אותנו לשלב הקודם של ההיתר הזמני, אולי לא צריך לחדש וצריך להעביר אותו לדרך המלך.

נח גרינפלד: סעיף 17 מדבר בדרך כלל על חופשת לידה, זה המקרה הקלאסי שסעיף 17 (א) ו-(ב) למעשה מדבר בו, אין פתרון שמה שדורית אמרה.

אבישי פדהצור: הדגש הוא לא על הצורך אלא על משך הזמן, הם משתדלים אבל מרגע שהזמן מתמשך מעבר לשלושה חודשים, זה צריך ללכת במסלול של היתר זמני לעיסוק ולא בהיתר זמני במקרים דחופים, כי הדחיפות נגמרת אחרי שלושה חודשים, אם זה מתמשך?

אבישי פדהצור: צריך לחשוב ולחזור למסלול העיקרי.

שלמה בק: זה לא שונה ממילוי מקום, מילוי מקום זה כל פעם בכיתה אחרת לשעה שעתיים.

אבישי פדהצור: זו שאלה מקצועית, אולי צריך להיות ממלאי מקום מקצועיים כי ברגע שממלא מקום הוא עובד הוראה מורשה אז אין לי בעיה שהוא יעשה מה שהוא רוצה.

מירב ישראלי: הבעיה כאן שהוא לא ממלא אחר התנאים.

מירב ישראלי: אז בסדר תחשבו גם על השלושה חודשים, אולי אפשר להאריך בעוד חודש חודשיים, אבל לא מעבר לזה.

אבישי פדהצור: זה יוצר כאן בריחה.

מיכאל מלכיאור: חופשת הלידה גם כן הולכת ומתארכת.

מיכאל מלכיאור: קודם כל זה כבר ארבעה עשר שבועות היום וגם כל אחד יכול להאריך.

מירב ישראלי: חופשת לידה זה לא מקרה דחוף, סליחה.

מירב ישראלי: זה צריך להיות לפי ההיתר הקודם, לא מעבר לזה.

דורית מורג: את אותם שלושה חודשים אפשר להאריך בכל אופן.

מירב ישראלי: אז תבדקו, אם בכלל ולכמה זמן זה חירום.

מיכאל מלכיאור: אנחנו גמרנו את פרק ה'.

מירב ישראלי: 18.

מירב ישראלי: על הגשת בקשה להיתר יחולו הוראות סעיף 14, בשינויים המחויבים.

מירב ישראלי: את סעיף 19 קראנו.

מיכאל מלכיאור: תודה רבה אנחנו נמשיך בישיבה הבאה, אנחנו נקיים ישיבה בשבוע הבא כי אני יודע שאתם לחוצים.

דורית מורג: אפשר לבקש ישיבות ארוכות יותר, כבקשה מיוחדת.

מיכאל מלכיאור: מותר לבקש ואנחנו נעשה את מיטב יכולתנו להיענות לבקשה שלך.

מיכאל מלכיאור: תודה רבה.