ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 604, 2008-07-09 09:00

מנחם בן-ששון: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

מנחם בן-ששון: על סדר היום - הצעת חוק העונשין(תיקון מס' 102)(מתן שוחד לעובד ציבור זר), התשס"ח-2008, הכנה לקריאה שניה ושלישית.

מנחם בן-ששון: אנחנו עוסקים היום בחוק שהוא חלק ממערך עדכוני החוקים שלנו.

מנחם בן-ששון: מעניין איזה חוקים הולכים לתיקונים וחוקים אחרים שוכחים אותם, עד 120.

מנחם בן-ששון: הסוגיה כאן היא מתן שוחד לעובד ציבור זר.

מנחם בן-ששון: יש כאן היבטים לגופם, יש היבטים של מהות, תקנת הציבור באשר היא, אבל אנחנו גם מתבקשים, בעקבות הניסיון שלנו להפוך לחלק מהקהילה הבינלאומית – עסקנו בחוק הספנות, ועוד לא סיימנו, והיום אנחנו עוסקים במתן שוחד לעובד ציבור זר.

עמית מררי: עיקרו של התיקון הוא באמת הוספה של עבירה של שוחד עובד ציבור זר בחוק העונשין.

עמית מררי: כיום, עובד ציבור מקומי – עבירה של שוחד שלו קבועה בסעיף 291 לחוק העונשין.

עמית מררי: העונש הקבוע בצידה הוא 3 וחצי שנות מאסר, שזה מחצית העונש הקבוע בגין לקיחת שוחד.

עמית מררי: הסעיף של מתן שוחד לעובד ציבור מקומי אינו כולל מתן שוחד לעובד ציבור זר ולכן אנחנו מבקשים להוסיף את הסעיף המוצע, שהעונש בגינו יהיה זהה לעונש על מתן שוחד לעובד ציבור.

עמית מררי: הרקע להוספת הסעיף הוא מאמץ בינלאומי להילחם בשחיתות בכלל ובשוחד בפרט, כשהתפיסה בבסיס של קביעת עבירה כזו היא שרק מאמץ משותף של כל המדינות למלחמה בשוחד, במיוחד במדינות שבהן שוחד רווח, יביא למיגור התופעה או להפחתתה.

עמית מררי: הדרישה להוספת העבירה - -

משה שרוני: מיגור –לא, אבל להפחית.

עמית מררי: התמודדות.

עמית מררי: אנחנו נדרשים גם באמנת האו"ם נגד שחיתות, שישראל חתמה עליה, המבקשת לאשרר אותה – להוסיף עבירה כזו, והדרישה גם קבועה באמנת ה- OECD בדבר שוחד עובדי ציבור בעסקאות בינלאומיות.

עמית מררי: למעשה, כדי להצטרף לאמנת ה- OECD ולארגון ה- OECD, אחד התנאים הוא הוספת העבירה.

עמית מררי: העבירה שאנחנו מבקשים להוסיף עונה על התנאים המאד מפורטים שקבועים באמנות.

עמית מררי: היא מתייחסת לשוחד עובד ציבור בעסקאות, בפעילות עסקית, כל עקרון שנוגע לפעילות עסקית לעובד ציבור זר, כש "עובד ציבור זר" זה עובד של מדינה זרה או עובד של ארגון בין לאומי, ציבורי.

עמית מררי: ההגדרות שקבענו בהצעה כמעט חופפות ליסודות שנדרשים בשתי האמנות כאשר היסודות שנדרשות ב- OECD ובאמנת האו"ם כמעט זהות זו לזו.

עמית מררי: אנחנו מציעים שהגשת כתב האישום בעבירה תותנה באישור היועץ המשפטי לממשלה, כשאנחנו מבקשים להסמיך את היועץ המשפטי לממשלה לאצול את סמכותו לאחד מבעלי התפקידים האחרים בהצעה.

עמית מררי: המטרה היא באמת לאפשר למי שמחליט להגיש את כתב האישום, שמי שמחליט על הגשת כתב האישום יהיה בעל פרספקטיבה רחבה מספיק שיוכל לשקול את מדיניות התביעה באופן הרחב ביותר, משום שמעורבות פה מדינות נוספות, שי פה עניין של ראיות ממדינות אחרות בהרבה מקרים, ובמובנים אלה העבירה הזו דומה במאפייניה לעבירת חוץ, שעליה נדרש, לפי סעיף 9 לחוק העונשין, להגשת כתב אישום - הסכמת היועץ המשפטי, בכתב.

עמית מררי: להשלמת ההסדר אנחנו מבקשים לתקן גם את סעיף 295ב' לחוק העונשין שקובע עבירה של כדי להניע עובד ציבור למשוא פנים או אפליה כך שיחול גם על מעשה כזה, שנועד להניע עובד ציבור זר.

עמית מררי: בנוסף אנחנו מבקשים להכניס תיקון טכני בשולי הדברים, דבר שאינו נוגע ישירות לעובד ציבור זר, אנחנו פשוט מנצלים את ההזדמנות – להבהיר בסעיף 290 שהוא סעיף של לקיחת שוחד שבעצם קובע את היסודות של יתר העבירות בסימן השוחד.

עמית מררי: כיום הסעיף קובע שהעונש הוא מאסר של 7 שנים, או מאסר של 7 שנים ו – 10,000 לירות.

עמית מררי: כלומר, זה לא מעודכן ולא משקף את המצב המשפטי הנוכחי.

עמית מררי: לכן אנחנו מציעים להשמיט את הסיפה, והמנגנון לקביעת הקנס קבוע בסעיף 61 לחוק העונשין.

עמית מררי: כיום הוא עומד על 202 אלף שקלים.

מנחם בן-ששון: האם אתם רואים איזו דיסהרמוניה בין החקיקה הזו לבין החקיקה הרגילה שלנו, בעבירות הנאמרות?

עמית מררי: המטרה היא לשלב את העבירה - -

מנחם בן-ששון: כן, את זה אמרת, אבל האם העובדה שהיית צריכה להיצמד לאמנות לא גרמה לך במהלך העבודה לשאול שאלה שאני שאלתי עכשיו: שיש איזו דיסהרמוניה בענישה, בפרוצדורות, ברמת הפירוט?

מנחם בן-ששון: אני יכול לפרק את הדברים שאת יכולה לפרק אותם טוב יותר.

עמית מררי: הענישה היא ענישה זהה.

עמית מררי: כלומר, ענישה - -

מנחם בן-ששון: השתמשת באותו הדבר.

מנחם בן-ששון: מבחינתם זה גם בסדר.

עמית מררי: זו הדרישה שלהם.

עמית מררי: המטרה, באמנות – והם חוזרים על זה בכמה הקשרים – שלא יהיה הבדל לא באכיפה ולא בהוראות החוק בין העבירה המקומית לבין העבירה של שוחד עובד ציבור זר.

עמית מררי: והענישה היא זהה.

עמית מררי: יכול להיות שיהיו השגות לגבי רמת הענישה אצלנו, אבל לא על זה היתה השאלה, ולא נגענו באמת, לפחות בשלב הזה, בעונש על מתן שוחד.

עמית מררי: סעיפים 293, 294 שלמעשה קובעים את הגדרות של עבירות השוחד המקומית יחולו גם על עבירת השוחד הזו.

עמית מררי: במובן הזה, הפרשנות של מה הוא שוחד, אני מתארת לעצמי, וזו היתה הכוונה, תהיה פרשנות זהה בין שתי העבירות.

עמית מררי: האבחנה היא – למעשה יש שתי אבחנות: מי הוא עובד ציבור זר לעומת עובד ציבור מקומי - -

מנחם בן-ששון: כשקראתי את ההגדרה חשבתי שהיא יכולה להועיל לנו בחוק העונשין, בהכבדת הענישה על מכים או על פוגעים בעובדי ציבור שלנו, שהייתי יכול לקחת את הסעיף כאן ואולי לנסות לאמץ אותו במהלך הדיונים בהזדמנות אחרת, אולי בעוד שבועיים, כשנגיע לחבילת החוקים האחרת.

עמית מררי: העבירה המקומית, הגדרה של "עובד ציבור"

עמית מררי: בחוק העונשין שקבועה בסעיף הכללי 34כד', והתוספת של ההרחבה לעניין העבירה המקומית – בטח הגדרה כזו יש בסעיף 34 כד'.

עמית מררי: הן נכונות למדינת ישראל.

עמית מררי: לכן – רק מתבקשת הגדרה אחרת.

עמית מררי: כלומר, לא ניתן היה לעשות כל שימוש בהגדרה המקומית לצורך עובד ציבור זר.

מנחם בן-ששון: עכשיו אני מבין.

מנחם בן-ששון: זה הדבר שבלט לי בהגדרת העובד.

עמית מררי: יש, אולי, הרחבה מסוימת בחוק העונשין לגבי העבירה המקומית של גוף שמספק שירות לציבור, שבמקרים מסוימים אולי לא ייכנס להגדרה של ה – OECD.

עמית מררי: בעיקר לגבי גופים פרטיים שנקבעו בפסיקה, בהרחבה -עובדי בנקים, למשל, שלא בהכרח ייכנסו לשם.

מנחם בן-ששון: יש שאלות?

מנחם בן-ששון: אין.

מנחם בן-ששון: אנחנו קוראים את נוסח החוק.

אפרת רוזן: (קוראת מתוך הצעת החוק- סעיף 1) – זה התיקון הטכני שהוסבר לגביו, בגלל השימוש בנוסח מיושן והצורך להסתמך על סעיף 61א'.

אפרת רוזן: (ממשיכה בקריאה – סעיף 2(א)) – פה רק צריך לשים לב שלעומת העבירה המקומית נוסף גם יסוד נפשי של מטרה, שזה כדי להשיג או לקדם פעילות עסקית או יתרון אחר בנוגע לפעילות עסקית, וזה הולם את הנוסח באמנה.

אפרת רוזן: (ממשיכה בקריאה – סעיף 2(ב)-(ג))- באמת רואים שההגדרות של "עובד מדינה זרה" מתייחסות לגופים שנמצאים באיזושהי שליטה, ישירה או עקיפה, של המדינה, וכשקראתי את זה עלתה לי שאלה: "גוף ציבורי שהוקם לפי חיקוק" אני מניחה שמדובר על אותם מקרים כמו בארץ שמדובר על גופים של תאגידים סטטוטוריים וכן הלאה, ולכן בהכרח יש את השליטה.

עמית מררי: כן.

מנחם בן-ששון: לזה התכוונתי קודם כשאמרתי לחברי, חבר הכנסת שרוני, שכאשר נעסוק בחוקים של פגיעה בארץ, אלימות כלפי עובד ציבור, יכול להיות שנוכל להיעזר פה בנוסח הנדיב, הרחב.

אפרת רוזן: ׁ(ממשיכה בקריאה –סעיף 3) - זה הסעיף בנוגע לתיווך בשוחד.

אפרת רוזן: הסעיף עצמו אומר במפורש את המונח "עובד ציבור" ולכן יש גם צורך להתאים אותו לתיקון שהצעת החוק מבצעת.

אפרת רוזן: (ממשיכה בקריאה – סעיף 4) – מדובר על אפשרות להאציל את סמכות היועץ המשפטי לממשלה לפרקליט המדינה, למשנה שלו ולמנהל המחלקה הפלילית בפרקליטות.

מנחם בן-ששון: אני מציע שנעבור להצבעה.

מנחם בן-ששון: מי בעד?

מנחם בן-ששון: פה אחד.

מנחם בן-ששון: תודה, הצעת החוק אושרה לקריאה שניה ושלישית.

מנחם בן-ששון: אני מודה לכם, הישיבה נעולה.