ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 463, 2008-07-02 09:35

מיכאל מלכיאור: שלום וברכה.

מיכאל מלכיאור: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך.

מיכאל מלכיאור: יש לנו נושא חשוב ביותר, ואני שמח מאוד שהשרה הסכימה להגיע לישיבה הזאת.

מיכאל מלכיאור: היו לנו הרבה מאוד דיונים בתחום החינוך הערבי, ואני שמח שהשרה לקחה את הנושא הזה בכמה וכמה ועדות עבודה בתוך המשרד, ובהחלט מתכוונת לעשות שינוי ניכר בתחום במשרד.

מיכאל מלכיאור: עבדנו כאן גם עם ארגונים של החברה האזרחית – הפורום להסכמה אזרחית שעובד ואסף נתונים שגם בתוך המשרד עובדים איתם.

מיכאל מלכיאור: לדעתי, הדבר צריך הסדר, והיום אין הסדרה, יש כל מיני אינטרסים כך שלא תהיה הסדרה של הדברים.

מיכאל מלכיאור: עובדה שעם כל הרצון הטוב ומפתח שושני או מפתח שטראוס וכדומה, עדיין בדברים הבסיסיים של התקציבים הגדולים, הילד הערבי עדיין מקבל גם בשינשינים הקבועים 0.2% פחות ממה שמקבל הילד היהודי.

יולי תמיר: זה לא נכון.

מיכאל מלכיאור: זה מה שדיווח משרד החינוך בישיבה האחרונה בוועדה, חד-משמעית שאין שום שינוי בדבר הזה.

מיכאל מלכיאור: שנית, בזמנו היה נתון של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, שחוץ מנושא שעות ההוראה והשינשינים, בכל שאר התחומים הילד הערבי מקבל ממוצע של כ-20% בלבד ממה שמקבל ילד יהודי.

מיכאל מלכיאור: אחד התחומים החשובים שמאוד חשוב לי זה כל מה שנוגע לתרבות הערבית ולדת – כשרוצים ללמוד על הדתות: האסלאם, הנצרות או על העדה הדרוזית.

מיכאל מלכיאור: אין כלום בתחום הזה.

מיכאל מלכיאור: אין אפילו חצי תקן במשרד למי שצריך להיות אחראי לזה.

מיכאל מלכיאור: אני יכול להגיד מניסיוני ברחבי העולם היהודי, שאם היה קורה דבר כזה שנותנים תקציבים ללמד נצרות ולא היו נותנים תקציבים ללמד יהדות, זה היה מקומם את כל המערכות, ובצדק.

מיכאל מלכיאור: בתחום הזה אנחנו בפיגור אדיר.

מיכאל מלכיאור: אני יודע שהשרה מנסה לעשות שינויים, ואני מניח שנשמע גם על השינויים המבניים באגף או במנהל החינוך הערבי בישראל.

מיכאל מלכיאור: מאוד חשוב לנו לדעת מה מתקדם בעניין הזה.

מיכאל מלכיאור: אני אומר את הדברים האלה רק כפתיחה כי זאת אחת החובות שלנו.

מיכאל מלכיאור: אני לא יודע מה יהיה בתקופות אחרות, אבל מה שנצליח לקבע בתקופה הזאת יהיה הרבה יותר קשה לבטל אחר-כך.

מיכאל מלכיאור: עד כאן בדברי הפתיחה.

מיכאל מלכיאור: בבקשה, השרה.

יולי תמיר: בוקר טוב.

יולי תמיר: אני שמחה על הדיון הזה.

יולי תמיר: בשנה וחצי האחרונות אנחנו נמצאים במהלך מאוד משמעותי לקידום החינוך הערבי.

יולי תמיר: זה לא אומר – ואין לי אשליה לרגע – שאפשר בשנה וחצי לכסות על 60 שנה של אפליה.

יולי תמיר: אבל זה אומר שאנחנו הגדרנו לעצמנו, ובפעם הראשונה הגדרנו לעצמנו יחד עם ראשי המגזר, יחד עם ועד ראשי הרשויות את הצרכים ואת הכיוונים העתידיים במטרה להכין תוכנית שפועלת לצמצום פערים ולחיזוק ההישגים במגזר.

יולי תמיר: בפעם הראשונה אנחנו עושים שימוש נכון בתוכנית החומש.

יולי תמיר: תוכנית החומש לא מתחלקת כמשאבים אחרים שמתחלקים במשרד, ובעצם מהווה כפי שהייתה בעבר דרך לסתימת חורים שלא ניתנו למגזר הערבי, אלא תוספת על-פי יעדים שהוגדרו בעבודה משותפת בין המשרד לבין הוועדה שהקמנו עם ועד ראשי הרשויות.

יולי תמיר: אני רוצה מאוד להודות לצוות שמוביל את המהלך הזה במשרד: למשה דקלו, לעבדאללה חטיב, למחמוד אל-היב ולפאדל איברהים.

יולי תמיר: הם יושבים הרבה מאוד שעות בעבודה לא פשוטה כדי לבנות מערכת שעונה לציפיות הרבות שיש בשטח, שהן לעיתים גם מורכבות ומנוגדות.

יולי תמיר: לפני שאגיד מה עושה המשרד אני רוצה להצביע על שתי בעיות שכרגע אנחנו רחוקים מאוד מלפתור אותן, והן לא תלויות במשרד החינוך, אבל הן בהחלט משפיעות מאוד על התנהלות החינוך במגזר הערבי.

יולי תמיר: מדד העוני אצל הילדים הערבים הוא הגבוה במדינת ישראל, ואנחנו יודעים היטב את הקשר ההדוק בין עוני לבין הצלחה בלימודים; בין עוני לבין השכלת הורים.

יולי תמיר: במשולש הזה של השכלת הורים-עוני-הצלחה בלימודים, המגזר הערבי נכנס למערכת החינוך בעמדת נחיתות.

יולי תמיר: כך יוכיח המגזר המצומצם מאוד של בתי-ספר פרטיים נוצריים סלקטיביים שדומים לבתי-הספר הסלקטיביים היהודיים, שכשעושים בית-ספר סלקטיבי לילדים עשירים זה לא משנה אם הם יהודים או ערבים – הם יודעים להסתדר.

יולי תמיר: אנחנו נמצאים בבעיה קשה של מגזר שתופעת העוני בו היא באמת אחד הכישלונות הגדולים של מדינת ישראל, והעוני הזה – על כל מרכיביו – בא לבית-הספר.

יולי תמיר: שנית, יש בעיה בהקניית השפה הערבית.

יולי תמיר: היא לא בעיה שלנו.

יולי תמיר: במבחן ה"פירלס" הבינלאומי כשעשינו פילוח של המיקום של תלמידי ישראל, קוראי העברית שלנו הם במקום 10-9; קוראי הערבית שלנו הם במקום 40.

יולי תמיר: אבל הם הראשונים בעולם הערבי מבין קוראי הערבית, כולל מדינות שמשקיעות בחינוך סכומים מאוד גדולים – מדינות המפרץ ואחרות שאין בהן בעיה של משאבים.

יולי תמיר: לכן אנחנו נתקלים פה בבעיה, ואנחנו מנסים להתמודד איתה.

יולי תמיר: כשאמרתי שזאת לא בעיה שלנו לא התכוונתי שלא אכפת לנו, אנחנו חושבים שזאת בעיה מרכזית בפעילות, אבל היא לא נוצרה מפעילות שגויה של המערכת, אלא מקושי אינהרנטי של לימוד שפה שיש לה מאפיינים מאוד מיוחדים, מה שנקרא בז'רגון המקצועי "דיגלוסיה", שיש בה הבדל בין שפה כתובה לבין שפה מדוברת, שמתמודד איתה העולם הערבי כולו.

יולי תמיר: אפשר להגיד בגאווה שדברים שאנחנו עושים היום, העולם הערבי בא לקנות אותם כי אנחנו מתקדמים מאוד בטיפול שלנו בבעיה, הגם שאי-אפשר להגיד שפתרנו אותה.

יולי תמיר: תוסיפו על זה שילד ערבי במדינת ישראל, אחרי שלא פתר עדיין את בעיית שפת האם שלו, צריך ללמוד עברית ואנגלית – ותראו בעיה לשונית מתמשכת שללא ספק מעיבה על המערכת.

יולי תמיר: אנחנו נציע פה כמה דרכים לפתור אותה, אבל הדרך מאוד ארוכה.

יולי תמיר: במובן הזה יש לנו קושי אמיתי שעד שלא נדע להתגבר עליו נכון יחד עם מומחים להוראת השפה ולהקניית כלים לאוריינות אנחנו נתקדם, אבל יחסית יותר לאט.

יולי תמיר: זה מדאיג אותנו מאוד - -

מיכאל מלכיאור: אני מניח שזה גם עניין של מספר השעות משקיעים בעניין.

מיכאל מלכיאור: אני גדלתי במדינה ששם כל הילדים לומדים שש שפות.

מיכאל מלכיאור: נותנים מספיק שעות לעניין, וזה מספיק חשוב.

מיכאל מלכיאור: אז יכול להיות שצריך תוספת מיוחדת.

יולי תמיר: אנחנו נדבר על תוספת שעות, אבל אני מדגישה שהוראת הערבית היא לא רק שאלה של שעות, זאת גם שאלה של שיטת הלימוד.

מיכאל מלכיאור: טיפלנו בזה בהרחבה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו מודעים גם למה שאתם עושים בתחום בנושא.

יולי תמיר: (מתוך מצגת) אנחנו נדבר על "אופק חדש" ו"זמן חינוך"; נדבר על הוועדות המשותפות, על תוכניות לימודים חדשניות שנבעו מהמסקנות שהוגשו אליי של הוועדות המשותפות; על שאלות בינוי שהן קשות וכואבות; על ההכנה להשכלה גבוהה; ועל שאלות של דו-קיום, דת, תרבות ומורשת.

יולי תמיר: שיעור התלמידים הערבים במערכת החינוך הוא כ-26%, ובהם אני כוללת את הדרוזים, את הבדואים, את הצ'רקסים – כל הקבוצות כולן.

מיכאל מלכיאור: זה מגיע תוך 3 שנים ל-27.5%.

יולי תמיר: אתה צודק, תסתכל על הגרף הבא: פניה העתידיים של מערכת החינוך מעידים על כך שהמגזר הממלכתי יורד, המגזר הממלכתי-דתי עולה מעט, המגזר החרדי עולה הרבה מאוד, והמגזר הערבי עולה גם הוא בצורה ניכרת.

יולי תמיר: אנחנו לוקחים את זה בחשבון כי בראייה עתידית צריך להביא בחשבון שהתחרות מתנהלת ככה.

יולי תמיר: ברהט כל יום שישי צריך עוד כיתה, באלעד צריך כל יום רביעי עוד כיתה.

יולי תמיר: זה הקצב.

מיכאל מלכיאור: זה לא יום שישי בשבוע, זה כל שישה ימים.

יולי תמיר: כל יום שישי טלאל מצלצל ואומר שהוא צריך עוד גן; מאלעד אני מקבלת את הטלפון ביום רביעי.

יולי תמיר: הדבר המרכזי שהמשרד עושה השנה שמקיף הרבה מאוד בתי-ספר במגזר הערבי הוא עניין הרפורמה "אופק חדש" על הפנים המרובות שלה, שנותנת זמן לעבודה איכותית מורה-תלמיד, פיתוח צוותי חינוך והוראה אישית לתלמידים חלשים ומצטיינים.

יולי תמיר: אנחנו עושים הרבה מאוד עבודה במגזר הערבי.

יולי תמיר: הנושא הזה במיוחד חשוב שם גם בגלל הצפיפות בכיתות, גם בגלל פחות מסורת של למידה אינטימית במטרה לחזק את היכולות של התלמידים וגם למנוע בעיות שנובעות מתהליכי כישלון מתמשכים.

יולי תמיר: לפני שבוע היינו בבית-הספר היסודי "אלמנארה" בעכו.

יולי תמיר: היה שם פשוט מרגש: כמה הורים הסבירו איך היחס האישי והעבודה עם התלמידים חילצו תלמידים ממצבים של נשירה אקטיבית, החזירו אותם למערכת.

יולי תמיר: אנחנו רואים הרבה מאוד ברכה בתהליך הזה.

יולי תמיר: קידום הוראה אישית: שוב – הרבה מאוד עבודה של טיפול בכישורים אישיים.

יולי תמיר: לא מעט מהעבודה הזאת היא גם עם תלמידים מצטיינים.

יולי תמיר: אנחנו לא רוצים לזנוח את הקבוצה החשובה הזאת, והיכולת לתת שיעור פרטי נותנת עידוד גם למצטיינים וגם לחלשים.

יולי תמיר: כמובן, גם חיזוק צוותי המורים.

יולי תמיר: אני אדבר על זה ביתר פירוט.

יולי תמיר: אנחנו מרחיבים את "אופק חדש".

יולי תמיר: אנחנו יוצאים בתהליך של הפחתת מספר תלמידים בכיתה; אנחנו נמצאים במגזר הערבי יותר מאשר בכל מקום אחר בתהליך מואץ של פיצול כיתות א'-ב'; שעות פרטניות וגם בענייני למידה וחשיבה.

יולי תמיר: הייתה החלטה עקרונית של המשרד שמיטיבה מאוד עם המגזר הערבי.

יולי תמיר: אני לא אוהבת את המהלך להפרדה בין המגזרים השונים והקצאה של כסף למגזר הערבי.

יולי תמיר: בשנתיים שאנחנו עובדים כך הוכח היטב שאם כל משאב שלנו מוקצה אוניברסאלית, על-פי מדד טיפוח, הנשכרים הראשונים הם המגזר הערבי, וכמובן הבדואי – שהוא הראשון – והדרוזי.

יולי תמיר: בסוף מגזרים אחרים.

יולי תמיר: זאת אומרת לו היינו עושים "כסף לערבים" ו"כסף ליהודים" פירושו של דבר שאם המגזר הערבי הוא 26% מהמערכת, היינו צריכים לתת לו 26% מהמשאבים.

יולי תמיר: במקום זה החלטנו לחלק כל משאב שלנו לפי מדד סוציו-אקונומי, ואז אנחנו מגיעים לכ-40%, ויש דברים שאפילו 60%-50% מהמשאבים מופנים למגזר הערבי.

יולי תמיר: לכן במקום לבדל וליצור סל משאבים שמיועד רק למגזר על-פי גודלו, לעבוד סוציו-אקונומית זה צעד נכון ומיטיב שמחזק את ההשקעה שלנו במגזר הערבי.

יולי תמיר: מה יקרה בתשס"ט.

יולי תמיר: אופק חדש יהיה בשנה הבאה ב-763 בתי-ספר, ומתוכם 217 בתי-ספר בחינוך הערבי; שליש מבתי-הספר שהצטרפו השנה הם במגזר הערבי- -

מיכאל מלכיאור: אבל זה ממילא לא יותר מהממוצע.

יולי תמיר: זה יותר מהממוצע של בתי-הספר במגזר הערבי – לא של הילדים – בערך ב-6%-5%.

מיכאל מלכיאור: אם יש 26% ילדים, ואת עושה את זה ב-28% מבתי-הספר זה לא - -

יולי תמיר: זה לא פער גדול, אבל זה פער ניכר כי הוא נותן לנו להיכנס למקומות החלשים באופן מאוד משמעותי.

מיכאל מלכיאור: אבל אם רוצים לתת יותר לפריפריה בכלל בתחום הזה, אז היה צריך לעשות 50%.

יולי תמיר: יש גם פריפריה יהודית- -

מיכאל מלכיאור: בסדר, זה גם צריך.

יולי תמיר: - - ויש גם פריפריה אחרת, ויש גם בתי-ספר של החינוך המיוחד שהכנסנו השנה.

יולי תמיר: לפי דעתי, אנחנו נמצאים כרגע במקום מאוד טוב.

יולי תמיר: אל תשכח שזה תהליך של הטמעה וצריך ללוות אותו.

זכריה חרדאן: בבתי הספר הערביים מספר התלמידים יותר גדול ממספר התלמידים בבתי-הספר היהודיים.

יולי תמיר: לכן אמרתי שזה מבתי-הספר, לא מהתלמידים.

יולי תמיר: השעות הפרטניות: נגיע לקרוב ל-440 אלף שעות פרטניות לכלל החינוך הערבי.

יולי תמיר: זה דבר מאוד משמעותי גם במגזר היהודי וגם בערבי.

מיכאל מלכיאור: זה באופק חדש, בסדר.

יולי תמיר: מיכאל, כשאתה היית מניע רפורמה כזאת, גם אני הייתי אומרת לך "בסדר".

יולי תמיר: זה הדבר הכי גדול שקרה בערכת החינוך, וגם אם יגידו לי "בסדר"- -

מיכאל מלכיאור: אבל אנחנו עושים על זה ישיבה בשבוע הבא, ואנחנו מאוד בעד- -

יולי תמיר: זה הדבר שיעשה את השינוי הכי מהותי במגזר הערבי משתי סיבות: גם השעות הפרטניות, אבל גם השכר למורים.

יולי תמיר: בהרצליה פיתוח מורה שמקבל עוד 1,500 שקל אומר "לא אכפת לי"; אבל מורָה במגזר הערבי שמקבלת עוד 1,500 משנה את חיי המשפחה שלה באופן ניכר.

יולי תמיר: הפחתת מספר התלמידים בכיתות: אנחנו מתכננים להפחית את מספר התלמידים ב-600 בתי-ספר; כ-270 מהם במגזר הערבי.

יולי תמיר: זה הולך לפי בתי-ספר יסודיים, חטיבות ביניים וחטיבות עליונות.

יולי תמיר: התהליך הזה יתחיל בשנה הבאה, וגם פה יש העדפה למגזר הערבי.

יולי תמיר: פיצול כיתות א'-ב': כבר השנה אנחנו מפצלים את כיתות א'-ב' במגזר הערבי עבור 25 אלף ילדים.

יולי תמיר: בשנה הבאה כל הילדים במגזר הערבי בכיתה א' יצטרפו לתהליך הזה.

יולי תמיר: יהיו לנו כ-40 אלף ילדים שנהנים מהתהליך.

יולי תמיר: כיתות א' תקבלנה בין 5 ל-7 שעות פיצול, כיתות ב' – רק אלה שהתחלנו בהן – יקבלו 7 שעות פיצול; אבל בתוך 4 שנים כולם יקבלו 10 שעות פיצול א'-ב'.

יולי תמיר: זה דבר מאוד משמעותי מבחינת יכולות רכישת הקריאה והכתיבה.

מיכאל מלכיאור: אני מזכיר שזאת הייתה חקיקה שלנו בכנסת בתמיכת שרת החינוך.

יולי תמיר: בתי-ספר שוחרי שינוי: זה תהליך שהתחלנו בו עוד לפני הרפורמה כי עוד לפני שגיבשנו את הרפורמה ולא רצינו להשאיר שנה ללא עשייה בשנה הראשונה של כהונתי, הגדרנו בתי-ספר "שוחרי שינוי".

יולי תמיר: "שוחרי שינוי" זה שם יפה - אלה בתי-ספר בעלי צרכים מיוחדים.

יולי תמיר: מתוכם 29 בתי-ספר במגזר הערבי- -

משה דקלו: ועוד 10 דרוזיים.

יולי תמיר: נכון.

יולי תמיר: כמעט חצי מהתוכנית היא בבתי-הספר של המגזרים.

יולי תמיר: שם יש תהליך מתמשך.

יולי תמיר: נכנסנו לבית ספר כזה ל-3 שנים.

יולי תמיר: זאת השנה השנייה, והשנה הבאה היא שנה אחרונה, ואז נעבור לבתי-ספר אחרים.

יולי תמיר: תהליך של העצמה בית-ספרית, העצמת מנהלים, שיפור אקלים בית-ספרי.

יולי תמיר: זה תהליך מאוד ממוקד שפועל עם בתי-הספר.

יולי תמיר: השנה הראשונה הייתה קצת קשה, השנה הרבה יותר טוב.

יולי תמיר: מנהלים מתחילים להבין מה זה מנהל מלווה, למה כדאי להם להיעזר בגורם שפעם הם חשבו שהוא מתערב במערכת, ועכשיו הם רואים שהוא תומך בהם.

יולי תמיר: זה תהליך מאוד מוצלח.

יולי תמיר: תמיכה נוספת – 250 אלף תלמידים נהנים מיום לימודים ארוך; 140 אלף נהנים מקרן קרב; ו-122 אלף זוכים ליהנות ממפעל ההזנה.

יולי תמיר: אלה תוכניות נוספות לדברים שציינתי.

יהודה סקר: השנה יש 122 אלף?

יולי תמיר: כן.

מיכאל מלכיאור: איך 122 אלף?

מיכאל מלכיאור: זה יותר מכל הילדים שיש- -

יולי תמיר: יחד עם מיל"ת.

יולי תמיר: משרד החינוך מזין השנה קרוב ל-200 אלף ילדים, מהם 127 אלף במפעל הזנה בגנים ובבתי-הספר; יש מיל"ת, יש עוד מעט מבתי-ספר של קרן קרב – יחד זה כ-200 אלף ילדים.

יולי תמיר: נתח מאוד גדול מזה נמצא במגזר הערבי.

יולי תמיר: אנחנו נכנסים לניסוי חדש בחטיבות הביניים; 20 מתוך החטיבות שתיכנסנה הן מהמגזר.

יולי תמיר: אני מאוד מקווה שנצליח כי זאת תוכנית מהפכנית וגם מאוד יקרה.

יולי תמיר: אופק פדגוגי – יחד עם המזכירות הפדגוגית אנחנו עוברים תהליכים של שינוי ואופן ההוראה בבתי-הספר.

יולי תמיר: תכף נדבר על מה שקורה בהיבט הזה במגזר הערבי.

יולי תמיר: מורים חדשים: הכפלת שכר המורים החדשים במגזר הערבי זה דבר בעל משמעות אדירה.

יולי תמיר: מורה שבאה היום הביתה עם 5,800 שקל זאת משכורת בהחלט משמעותית.

יולי תמיר: בשנה שעברה היו לנו 400 כאלה, ובשנה הבאה יתווספו עוד כ-500 מורים חדשים בגלל פיצול כיתות, ו"אופק חדש" צריך יותר מורים.

יולי תמיר: אנחנו גם משלימים משרות למורים שעבדו בחצאי משרות.

יולי תמיר: מה עשינו לקידום המורים ואיכותם?

יולי תמיר: אני מוכרחה כאן להגיד תודה לעבדאללה על מאבק לא פשוט.

יולי תמיר: כשבאתי למשרד המורים המצטיינים לא שולבו במערכת.

יולי תמיר: היו גורמים קורסים בהצטיינות, מגיעים לשילובים – כל מיני כוחות אחרים, שאתם יודעים שפועלים במערכת, פעלו, והמורים המצטיינים לא שולבו.

יולי תמיר: מורים ערבים מתקבלים על-פי ניקוד, ובעבודה מאוד חדשנית עבדאללה שינה את הניקוד.

יולי תמיר: הניקוד היום מוטה לכיוון של הצטיינות בלימודים ובהכשרה.

יולי תמיר: מה המספרים של ההשמה השנה?

עבדאללה חטיב: אנחנו נותנים 30 נקודות בהעדפה לבוגרי מסלול המצוינים; לאלה שיש ממוצע בין 90-85 נותנים עוד תוספת של 4 נקודות; מ-95-90 נותנים 6 נקודות תוספת; מעל 95 נותנים 8 נקודות.

עבדאללה חטיב: בתשס"ח שילבנו כ-120 תלמידים, שהם בוגרי מסלול מצוינים שלא היו משובצים, ושיבצנו למעלה מ-150 מורים מצטיינים בלימודיהם.

יולי תמיר: זאת אומרת, מתוך 400 המורים ששיבצנו השנה- -

עבדאללה חטיב: 270 מורים הם מצטיינים.

קריאה: מה זה ניקוד?

יולי תמיר: ככה מנקדים, יש ניקוד- -

יהודה סקר: זה מתבטא בשכר בסוף?

יולי תמיר: לא.

יולי תמיר: זה ניקוד בתנאי הקבלה.

יולי תמיר: אם יש משהו שגרם לי באופן אישי – אני לא צריכה לספר לך את זה; אין אחד שלא מצלצל אליך – אשתו מורה, חברתו מורה, בת-דודתו מורה – כולם רוצים שישבצו אותם.

יולי תמיר: היינו קשוחים- -

מיכאל מלכיאור: בפרט שיש גם אבטלה גדולה מאוד של 10,000 מורים.

יולי תמיר: נכון.

יולי תמיר: היינו קשוחים מאוד.

יולי תמיר: אני ראיתי אישית מי שילב מצטיינים ומי לא.

יולי תמיר: מי שלא שילב מצטיינים קיבל על זה קנס פנים-משרדי מאוד גבוה.

יולי תמיר: יש דבר אחד שאני לא אוותר עליו: בלי שום פרוטקציות – מורה שהוא מצטיין, הוא מצטיין, והוא משולב.

יולי תמיר: הרי אפשר לתת כספים למגזר הערבי ולבנות מבנים – אם ממשיכים לשבץ מורים על-פי קשרים משפחתיים אין מערכת חינוך טובה.

יולי תמיר: אני מאוד גאה שעמדנו בלחצים ועשינו שינוי מאוד מהותי.

מיכאל מלכיאור: באחת הישיבות דיברנו על תוכנית לשילוב מורים ערבים בבתי-ספר יהודים ומאוד דרבנו לפתח את זה יותר.

מיכאל מלכיאור: אמנם זה לא קשור כל-כך לנושא של היום- -

עבדאללה חטיב: יש במחוז מרכז מורים מהמגזר הערבי שמלמדים שם את השפה הערבית, ויש מורים שהשתלבו במתמטיקה ובאנגלית.

עבדאללה חטיב: אין הבדל כאשר תלמיד מסיים תואר ראשון באוניברסיטה - -

מיכאל מלכיאור: ברור שאין הבדל, אבל בכל זאת כמעט לא משולבים.

יולי תמיר: אז שילבנו השנה- -

עבדאללה חטיב: יש קבוצה של 55 מורים ערבים מהמגזר הערבי במחוז מרכז שהיו משולבים בבתי-ספר- -

מיכאל מלכיאור: דיברנו על אלף כמכה ראשונה- -

יולי תמיר: יפה שדיברתם על אלף- -

מיכאל מלכיאור: זה עם המשרד.

יולי תמיר: זה לא סוד, שזה לא דבר קל בתהליך החינוך לזרוק מורה לסביבה עוינת, שהוא ירגיש לא טוב, והסביבה תרגיש לא טוב.

יולי תמיר: אנחנו בונים את זה, השנה התחלנו בזה.

יולי תמיר: בתי-הספר בסך-הכול מרוצים, המורים מרוצים, אנחנו נרחיב את זה בהדרגה.

יולי תמיר: אני יכולה לשלב מורים רק במספר תחומים, לא בכל תחום: במדעים ובשפה הערבית.

חנא סוייד: נדמה לי שקמה עמותה כדי לקדם את זה.

יולי תמיר: עובדים עם מרחבים על זה.

מיכאל מלכיאור: בסדר, אנחנו רק רוצים לעודד את העניין.

יולי תמיר: אנחנו מאוד בעד.

יולי תמיר: הוועדות המשותפות: כמו שאמרתי, השנה עבדנו עם ועד ראשי הרשויות.

יולי תמיר: הקמנו ועדות לבחינת הישגים לימודיים בחינוך הערבי והבדואי, תוכניות לימודים, לקויות למידה ובחינת המחסור בכיתות הלימוד.

יולי תמיר: גם מוחמד וגם עבדאללה עשו עבודה באמת מדהימה יחד עם צמרת המשרד; מיכל בלר עבדה בחלק גדול מהוועדות, ענת זוהר – הצמרת של המשרד נרתמה כולה.

יולי תמיר: בעיניי, זה היה מפגש חשוב כי בפעם הראשונה ראשי הרשויות ישבו עם צמרת המשרד בעבודה משותפת ועניינית.

יולי תמיר: אנחנו מדברים על תוכנית לצמצום הנשירה; הנשירה אמנם צומצמה במגזר הערבי, אבל לא מספיק.

יולי תמיר: אנחנו יוצאים בטיפול ממוקד ב-10 יישובים שבהם הנשירה גבוהה במיוחד, ואנחנו עושים תהליך שנועד לצמצם את הנשירה ביישובים האלה.

יולי תמיר: אני מקווה שזה ייעשה יחד עם הרשות וההורים – זה מסר שחייב לבוא מההורים.

יולי תמיר: טלאל אומר לי למשל בכנות שברהט מכוונים את הבנות להתחתן מוקדם, והן הולכות הביתה, והוא לא יכול לעשות שום דבר נגד זה.

יולי תמיר: אמרתי לו, שאת הזירה הזאת אי-אפשר להפקיר.

יולי תמיר: אני לא אשלח את ההורים האלה לבית-סוהר, אבל זאת שאלה של הסברה חברתית עמוקה ועקרונית- -

מיכאל מלכיאור: אגב, יש לנו הצעת חוק להעלאת גיל הנישואים שהממשלה מתנגדת לה.

יולי תמיר: אני מאוד בעד ההצעה הזאת, כידוע לך, וגם זה אני לא בטוחה שיפתור- -

מיכאל מלכיאור: לא, שום דבר לא פותר את הכול.

יולי תמיר: זה תהליך כל-כך רגיש שאפילו לא עושים אותו בגלוי.

יולי תמיר: אנחנו מנסים למצוא עם ראשי הרשויות דרך להביא בנות לבתי-הספר, אפילו אם הן נישאו.

יולי תמיר: אבל זאת שאלה רגישה וקשה.

יולי תמיר: יותר קל עם הבנים שנושרים לצורכי הליכה לעבודה או בגלל הישגים נמוכים.

יולי תמיר: שם אנחנו מטפלים בכלי שאנחנו מכירים.

חנא סוייד: זה מגובה בהגדלת משאבים, כגון מספר הקב"סים, יועצים- -

יולי תמיר: כן.

יולי תמיר: אתה רואה: הגברת מערך שירותי התמיכה בתוך בתי-הספר: יועצים חינוכיים, קב"סים, מאבחנים דידקטיים ופסיכולוגים והגברת השותפות עם הרשות.

יולי תמיר: כמו שאמרתי, אם הרשות לא תלך איתנו וגם לא ההורים, אלא יגידו לילדים מסר הפוך ממה שאנחנו אומרים, אנחנו לא נצליח כמו שאנחנו רוצים להצליח.

יולי תמיר: תוכנית החומש: אני מאוד שבעת רצון מהתהליכים שהובילו דקלו, עבדאללה, מוחמד ופאדל בעניין הזה.

יולי תמיר: אנחנו לא משתמשים בחומש כדי לכפות על פערים מן העבר; אנחנו משתמשים בחומש לדברים מאוד ממוקדים שעלו מתוך עבודת הוועדות ומתוך מפגשים עם השטח.

יולי תמיר: דקלו נסע ופגש ראשי רשויות וישב איתם, והממונים בדקו את התחומים שעליהם הם אחראים.

יולי תמיר: אנחנו בונים תהליך שאני מקווה שייתן אותותיו בתקופה הקרובה.

יולי תמיר: מה הכי בעייתי?

יולי תמיר: לי נראה שהרף המשמעותי שאנחנו חייבים לעבור הוא שאלת הקריאה והכתיבה – האוריינות.

יולי תמיר: אנחנו רואים עכשיו ילדים במגזר הערבי בכיתה השביעית – ואגב גם במגזר היהודי, אבל במגזר הערבי זה יותר בולט – שנכשלים במבחני ה"תימס" כי הם לא יודעים לקרוא את השאלה.

יולי תמיר: הם חלשים בשאלות מילוליות כי הם לא יודעים לקרוא.

יולי תמיר: אם אנחנו לא פותרים את המכשלה הזאת אנחנו, לדעתי, מדשדשים.

יולי תמיר: אנחנו מקדישים יותר שעות ללימודי שפה; משנים את היחס ודוחים את לימוד השפות הזרות עד שמבססים שפת אם, על-פי ההנחה שצריך קודם כול לשלוט באופן מלא בשפת אם, במיוחד בשפה מורכבת כמו הערבית.

יולי תמיר: אנחנו עושים פרויקט בגילאי הגן להתחיל להקנות אוריינות.

יולי תמיר: שמעתי קודם שעבד

יולי תמיר: אללה אומר שהעולם הערבי רוצה לקנות מאתנו חומר – הצעתי לו שנעשה כסף עקב הקיצוצים, ואולי נתחיל להיות גוף יצרני בכלל.

יולי תמיר: המבדק של קריאה וכתיבה לכיתות א' בשפה הערבית- -

מיכאל מלכיאור: ביקרתי במדינות המפרץ.

מיכאל מלכיאור: יש להם כסף.

יולי תמיר: כסף יש להם, מבדק אין להם.

יולי תמיר: לנו יש מבדק, ואין כסף.

מיכאל מלכיאור: אני מוכרח להגיד שהתרשמתי מאוד ממערכת החינוך בקטאר.

מיכאל מלכיאור: הלוואי עלינו מה שמשקיעים שם בבתי-הספר- -

יולי תמיר: אז אל תטעה, כי התוצאות שלהם נמוכות משלנו.

יולי תמיר: זה הדבר המעניין.

יולי תמיר: במבחן הקריאה ב"פירלס" וגם ב"תימס" הם פחות מאתנו.

יולי תמיר: הם שמים הרבה כסף, זה לא נכון שהם נהנים ממנו.

מיכאל מלכיאור: יכול להיות שזאת תוצאה של העבר.

מיכאל מלכיאור: השפע הכניס את זה לכל בתי-הספר.

מיכאל מלכיאור: אבל זה לא קונץ גדול, כי אין להם הרבה אזרחים.

יולי תמיר: אני אומרת לך שוב שהנתונים מראים שאף מדינה ערבית לא יוצאת גבוה מאתנו.

מיכאל מלכיאור: אף אחד כמעט לא נמצא- -

יולי תמיר: 5 מדינות ערביות נמצאות במבחן הערבי.

יולי תמיר: יחד עם אוניברסיטת חיפה אנחנו מכינים בפעם הראשונה מערכת לאיתור לקויי למידה בערבית – דבר שלא קיים.

יולי תמיר: יש לנו תופעה מדהימה: במגזר היהודי יש עודף לקויי למידה; יש בתי-ספר עם 23% לקויי למידה – לא ריאלי בעליל.

יולי תמיר: בלתי סביר.

יולי תמיר: יש מניפולציה לקבלת כלים לשחרור באמצעות אבחונים.

יולי תמיר: במגזר הערבי יש לנו - -

עבדאללה חטיב: 2.4%.

מיכאל מלכיאור: אתמול בערב הייתי במסיבת סיום של אחד הילדים שלי בסוף דרכו החינוכית, והם עשו מערכונים.

מיכאל מלכיאור: אחד המערכונים היה על לקויי למידה.

מיכאל מלכיאור: יש מבחן בגרות, ומבקשים שכל מי שיש לו אבחון של ליקוי למידה ושילם 4,000 דולר צריך לצאת החוצה.

מיכאל מלכיאור: בחורה אחת נשארה בכיתה.

יולי תמיר: אז גם את זה, אם היה לנו כוח, היינו צריכים להפסיק.

יולי תמיר: אנחנו משקיעים בלקויי למידה במגזר היהודי סכום לא סביר ולא מוצדק לחלוטין.

יולי תמיר: אני מחפשת דרך שלא יתבעו אותי, כי אם אני אומרת: "אתה ואתה ואתה", לפי הערכתי סתם, אין לי בסיס משפטי להגיד את זה.

יולי תמיר: אבל לא יכול להיות שבמגזר הערבי יש 3%, במגזר היהודי יש 23%, ובעולם יש בערך 12%.

יולי תמיר: אנחנו צריכים להיות בתחום הזה כמו כל אחד אחר בעולם.

יולי תמיר: אולי אתם רוצים להגיד משהו על התוכנית החדשה בשפה הערבית?

מיכאל מלכיאור: ברור שזה 3% מכיוון שאין להם כסף ללכת לאבחונים.

יולי תמיר: אין בכלל אבחון בכלל.

יולי תמיר: עכשיו יהיה מבחן, אז יהיה יותר.

יולי תמיר: ואז יגידו: "הוחמר המצב.

יולי תמיר: במערכת החינוך יש יותר לקויי למידה".

יולי תמיר: כל פעם שאנחנו עושים מהלך כלשהו לאיתור אומרים שהמצב הוחמר, ושאנחנו לא בסדר.

אודי כהן: כי דיסלקט זה מולך, וגם מי שמתפקד כמורה צריך לטפל במצב מהר מאוד.

עבדאללה חטיב: אני רוצה להתייחס לתוכנית החדשה של החינוך הלשוני בשפה הערבית.

עבדאללה חטיב: זאת תוכנית חדשה שנבנתה החל מגני ילדים עד כיתות ו'.

עבדאללה חטיב: יושב ראש ועדת המקצוע היה פרופ' מחמוד גנאים שהוא יושב ראש האקדמיה ללשון הערבית.

עבדאללה חטיב: אנחנו סיימנו את פיתוח התוכנית לפני כחודשיים- - היו"ר מיכאל מלכיאור: אנחנו הקמנו פה את האקדמיה ללשון הערבית.

עבדאללה חטיב: התחלנו בתהליך ההטמעה, קיבלנו הרבה קומפלימנטים על התוכנית.

עבדאללה חטיב: היא נחשבת תוכנית מהפכנית בכל נושא רכישת השפה כי אחת הבעיות המרכזיות של התלמיד במגזר הערבי היא רכישת השפה הערבית.

עבדאללה חטיב: אנחנו מתחילים בתהליך של חשיפת התלמיד הערבי לשפה תקנית החל מגני הילדים.

עבדאללה חטיב: אנחנו ממשיכים בתהליך הזה עם דגש במיוחד על כיתות א', ב' בכל מיומנויות היסוד בדגש על קריאה וכתיבה מתוך אמונה שהתלמיד ששולט בקריאה, בכתיבה בשפת האם יכול לשלוט גם במקצועות הדעת האחרים.

עבדאללה חטיב: המבדק הזה הוא פיילוט, זה כלי חדש ומתוקנן, והוא ישמש אותנו בסוף כיתה א' כדי לאתר את התלמידים המתקשים בהתחלת דרכם כדי לתת להם את הטיפול המתאים.

יולי תמיר: אנחנו ממשיכים בעניין הרחבת יחידות הבגרות בערבית ל-4 כבסיס לזכאות לתעודת בגרות.

יולי תמיר: זה תהליך חשוב; רוב המגזר למד 3 יחידות, וזה לא היטיב איתו.

יולי תמיר: כל זה במקביל לרפורמה בהכשרת המורים כדי שאפשר יהיה לצאת לדרך.

יולי תמיר: אלה חלק מהתוכניות החדשות.

יולי תמיר: גם מוחמד וגם עבדאללה עוסקים בשדרוג ובהתאמת התוכניות בשפה הערבית.

יולי תמיר: אולי מוחמד, תגיד משהו בעניין המורשת?

מוחמד אלהיב: אנחנו ממש בשלבי סיום של תוכנית מורשת ערבית-בדואית.

מוחמד אלהיב: ועדת מקצוע סיימה את עבודתה, והיא אמורה לקבל את ההיתר שלה מהמזכירות הפדגוגית.

מוחמד אלהיב: החל בתש"ע נתחיל ליישם את התוכנית הלכה למעשה מכיתות ב' עד כיתה י"ב.

מוחמד אלהיב: הם יקבלו שעתיים שבועיות בנושא דת אסלאם ומורשת ערבית ובדואית- -

מיכאל מלכיאור: כמה שעות יהיה לדת אסלאם?

מוחמד אלהיב: שעתיים.

מוחמד אלהיב: שילוב של דת אסלאם ומורשת.

מוחמד אלהיב: היום יש שעתיים דת אסלאם, אבל לא כמקצוע חובה.

מוחמד אלהיב: היום אנחנו מחייבים את המקצוע מכיתה ב' עד י"ב.

מוחמד אלהיב: רוב בתי-הספר מכיתה ט' כמעט לא פוגשים את דת האסלאם או הנצרות אף על פי שאנחנו לכאורה נותנים את המשאב, אבל בתי-הספר לא בוחרים ללמד אותו.

מיכאל מלכיאור: יש למורים הכלים ללמד את זה?

עבדאללה חטיב: יש תלמידים במגזר הערבי שניגשים ל-5 יחידות בדת אסלאם.

עבדאללה חטיב: יש אשכולות של יחידה אחת, ויש אשכולות של 5 יחידות לימוד בדת אסלאם- -

מיכאל מלכיאור: הבנתי.

מיכאל מלכיאור: אבל שאלתי אם יש מורים שיש להם הכשרה.

עבדאללה חטיב: יש מורים שיש להם הכשרה במכללה להכשרת מורים "קאסמי" בבקה אל-גרביה.

עבדאללה חטיב: יש לנו מספיק מורים להפעיל את התוכנית הזאת.

עבדאללה חטיב: התוכנית במורשת ודת היא תוכנית של 5 יחידות לימוד, ויש בה האשכול של מורשת של 3 יחידות לימוד ואשכול הדת של 2 יחידות לימוד.

עבדאללה חטיב: המקצוע הזה יוגדר בעתיד כמקצוע מוגבר, כלומר התלמיד הערבי יכול להתמחות במקצוע הזה.

יולי תמיר: בחינוך הבלתי פורמלי יצאנו עם פרויקט שעוסק בזהות.

עבדאללה חטיב: יש תוכנית לימודים בנושא זהות במנהל חברה ונוער, והיא תוקדש במסגרת שעת המחנך להעמקת הזהות של התלמיד במגזר הערבי.

עבדאללה חטיב: זאת תוכנית שמופעלת במסגרת שעות החינוך, במיוחד בחטיבות הביניים ובעל-יסודי.

יולי תמיר: בשנה הבאה בחטיבה העליונה אנחנו נכנסים ל-20 בתי-ספר עם הישגים נמוכים כדי לשדרג אותם.

יולי תמיר: כמו שעשינו בבתי-ספר "שוחרי שינוי" אנחנו מאתרים מקומות חולשה ובאים לפעול שם בתקווה שבהתערבות של שנה-שנתיים אפשר לצאת.

יולי תמיר: אנחנו עושים מאמץ גדול לטפל בעניין טוהר הבחינות.

יולי תמיר: אנחנו כבר דיברנו עם המורים לשדרג את היכולת שלהם לעבוד נכון ולהעריך את ההישגים של התלמידים.

יולי תמיר: הכי חשוב בעיניי: אנחנו מתחילים לאתר תלמידים שיש להם פוטנציאל להשכלה גבוהה, לתת להם הכנה לבחינה הפסיכומטרית בבתי-הספר כדי שהם יעברו את הפסיכומטרי בציון גבוה ויוכלו להיכנס למוסדות להשכלה גבוהה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו דנים עכשיו בהסדרת מכוני הפסיכומטרי.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה שוב לשאול את דקלו בנושא השינשינים.

מיכאל מלכיאור: עסקנו בזה לא מזמן.

מיכאל מלכיאור: הבנתי מהשרה שהנתונים שקיבלנו כאן הם לא מדויקים.

יולי תמיר: תלמיד ערבי מקבל פחות שעות מהתלמיד היהודי?

משה דקלו: אין מצב.

משה דקלו: אוטומטית לכולם.

מיכאל מלכיאור: אני לא מדבר על אוטומטית לכולם.

מיכאל מלכיאור: בישיבת ועדת החינוך האחרונה בנושא נאמר שעדיין יש פער של 0.2%- -

משה דקלו: לא מכיר את הפער, צריך לבדוק אותו.

מיכאל מלכיאור: אז אנא תבדוק כי זה מאוד הטריד אותנו.

יולי תמיר: רק מול הממלכתי שמקבל 0.2% יותר מכולם.

מיכאל מלכיאור: 0.2% זה התפילה.

יולי תמיר: היה צריך להוסיף לערבים 0.2 שלומדים עוד שפה.

מיכאל מלכיאור: אם בית הספר הערבי.

יולי תמיר: אני אגיד דבר שאסור לי להגיד, אבל אני מקווה שאולי חברי כנסת שאני אכחיש שהם שמעו אותי, ייקחו את זה לתשומת לבם:

יולי תמיר: למי שבאמת היה צריך להוסיף 0.2% זה לערבים שלומדים עוד שפה.

יולי תמיר: אם היינו מתקצבים את החינוך הערבי ב-0.2%- -

מיכאל מלכיאור: אם בית-הספר הערבי ירצה לעשות תפילה הוא גם יקבל 0.2%.

יולי תמיר: לא, כי רק בממלכתי-דתי מקבלים את זה.

מיכאל מלכיאור: לא רק בממלכתי-דתי, היה בג"ץ על זה.

יולי תמיר: אני אומרת לך שלא מקבלים.

מיכאל מלכיאור: היה בג"ץ של תל"י נגד משרד החינוך.

יולי תמיר: אז אני אומרת לך שלא מקבלים.

יולי תמיר: אני לא רוצה לעודד תפילה בבתי-הספר, אני רוצה להגיד שההיגיון של 0.2% היה שהמגזר הממלכתי דתי לומד משהו נוסף; עוד שפה.

יולי תמיר: הקושי שעומד בפניהם הוא יותר גדול.

יולי תמיר: הם היו צריכים לקבל ראשונים 0.2%.

יולי תמיר: זה היה נותן להם את הדלתא כלפי מעלה, והיה מאפשר להם להתמודד עם שלוש שפות ולא עם שתיים כמו לילד ישראלי רגיל.

יולי תמיר: אבל זה חזון אחרית הימים.

מיכאל מלכיאור: אפשר להכניס את זה גם דרך המפתח הדיפרנציאלי.

מיכאל מלכיאור: אמנם זה לכולם בפריפריה, זה ברור- -

יולי תמיר: ילד ערבי ביישוב בפריפריה שמצבו הסוציו-אקונומי הוא בדיוק כמו של ילד יהודי, עדיין לומד עוד שפה.

יולי תמיר: זאת מטלה גדולה.

מיכאל מלכיאור: עוד שפה שמפוצלת לשניים.

מיכאל מלכיאור: ד"ר סוויד, בבקשה, ואחר-כך חבר הכנסת הלפרט.

חנא סוייד: אני מודה לשרה על המצגת ועל ההסברים.

חנא סוייד: תמיד יש לנו הרבה תוכניות.

חנא סוייד: אני לא רוצה להישמע דווקא ביקורתי, כי הוצגו כאן תוכניות מצוינות, ואני מאוד מקווה שהתוכניות יצליחו בעתיד, ושלא כל מספר שנים נעמוד בפני מצב שיש תוכניות טובות, אבל מבחנים, תוצאות והישגים שאינם משביעי רצון.

חנא סוייד: זאת משאלת לב, ואני מאוד מקווה שבסופו של דבר המערכת תצליח לייצר סטודנטים עם הישגים הרבה יותר טובים.

מיכאל מלכיאור: זה ברור שבלי תוכניות ודאי לא יהיה שום דבר.

מיכאל מלכיאור: זה לוקח זמן.

חנא סוייד: ודאי.

חנא סוייד: זה המפתח, ולכן אני אומר שאני מקווה שהתוכניות באמת יצליחו.

חנא סוייד: בהזמנה שקיבלתי לישיבה דובר על מנהל עצמאי לחינוך הערבי.

חנא סוייד: אני לא רוצה להיכנס לזה מכיוון שזה לא עלה כאן- -

מיכאל מלכיאור: אם אתה רוצה אתה יכול להיכנס לזה.

חנא סוייד: זה מה שאני רוצה להגיד: לא המסגרת חשובה לי דווקא כל-כך.

חנא סוייד: מה שחשוב לי יותר – בראש סולם העדיפויות – זאת הקצאת המשאבים על בסיס קריטריונים אוניברסליים.

חנא סוייד: כי אני יודע שאם באמת מאמצים קריטריונים אוניברסאליים, אין לי ספק, שהסטודנטים הערבים יקבלו הכי הרבה.

חנא סוייד: לכן אני פטור מלהתחיל להתפתל, למצוא פטנט איך להקצות יותר משאבים לסטודנטים הערביים.

חנא סוייד: הקריטריונים האוניברסאליים האובייקטיביים מבטיחים מספיק משאבים בתקופה הזאת לקידום החינוך הערבי.

חנא סוייד: הדיון של מסגרת עצמאית זה לא העיקר; מניסיונות אחרים אני יודע שאפשר להקים גם אוטונומיה שיהיה לה גם נשיא ולרוקן אותה מכל תוכן.

חנא סוייד: העיקר זה רצון והחלטה מדינית.

מיכאל מלכיאור: אתה חושב על אוטונומיה ספציפית?

חנא סוייד: כן, היא במזרח התיכון, היא לא רחוקה מכאן.

חנא סוייד: אפשר להקים אוטונומיה כזאת, וכל פעם לחוות מכיוון אחר ולהגיד "לא רלוונטית" ו"לא טובה".

חנא סוייד: אם כך, לא הסמנטיקה חשובה, אלא התוכן ועיקר המדיניות.

מיכאל מלכיאור: השאלה אם זה לא יבטיח- -

חנא סוייד: אני לא רוצה להיכנס לזה.

מיכאל מלכיאור: יש עכשיו רצון טוב של השרה לקדם את העניין.

מיכאל מלכיאור: אבל יכול לבוא אחר-כך שר שאין לו רצון טוב.

מיכאל מלכיאור: אם אין גם הגופים בתוך המשרד- -

חנא סוייד: זה לא יעזור.

חנא סוייד: גם אם השרה עם הרצון הטוב שלה תקים מנהל חינוך ערבי ויבוא אחר-כך שר שלא ירצה לתמוך בזה, הוא יכול לרוקן את זה מכל תוכן.

חנא סוייד: לכן אם נצליח לקבע את הקריטריונים האוניברסאליים זה יהיה ההישג היותר גדול שנוכל להשיג בשלב הזה.

יולי תמיר: היו לנו הרבה ישיבות כשהתחלנו לעבוד, ואמרתי מה שד"ר אלהיב אמר פעם, ששינה את הדרך שבה חשבתי על זה; הוא אמר, מה אנחנו כל הזמן יושבים על החומש?

יולי תמיר: בחומש יש כמה מיליוני שקלים, שהם תוספת, אבל איפה הבסיס?

יולי תמיר: למה לא מדברים על הבסיס?

יולי תמיר: יש חומש, ברחו לדבר על החומש.

יולי תמיר: הייתה תוכנית נפרדת לערבים – כולם שמחו.

יולי תמיר: דיברו על זה, חילקו את הכסף הקטן הזה 10 פעמים, ואף אחד לא שאל מה נעשה בבסיס.

יולי תמיר: כשהחלטנו לעזוב את החומש ולהסתכל על הבסיס ולעבוד אוניברסאלית הדברים התחילו להשתנות.

יולי תמיר: עכשיו לקחנו את החומש ואמרנו שהוא בא כתוספת, אבל הוא לא בִמקום.

חנא סוייד: עוד נקודה שאני רוצה להתייחס אליה היא שיבוץ מורים.

חנא סוייד: אין לי שום דבר, להפך – אני מעודד מצוינות, ואני מאוד שמח שחושבים בסופו של תהליך על שיבוץ מורים מצטיינים במערכת החינוך.

חנא סוייד: יחד עם זאת צריך למצוא פתרונות למצב שכבר יש מספר אלפים לא קטן של מורים, וביום בהיר אחד אומרים להם שמשנים את כללי המשחק ונותנים העדפה למצוינות.

חנא סוייד: זה מכניס אותי לדילמה; מצד אחד יש לי צבא של מורים שמחכים מספר שנים, והקריטריונים היו אחרים, ועכשיו משנים את כללי המשחק ואומרים שלמצוינים נותנים 40-30 נקודות תוספת, ואלו שעמדו בתור הם בעייתיים.

חנא סוייד: אני אפילו למדתי במקום שמעודד מצוינות, ואני מאוד אוהב מצוינות, אבל כשמדברים על מצוינות צריך לחשוב גם על צדק.

חנא סוייד: דבר אחרון הוא עניין ההישגיות בבתי-הספר.

חנא סוייד: אם משרד הפנים מוצא שרשות מקומית נכשלת, אז יש כלים בידי השר: הוא מפזר את המועצה, ממנה ועדה קרואה לנהל את היישוב מכיוון שהוא רואה שהרשות נכשלת.

מיכאל מלכיאור: ואחר-כך היא עוד יותר נכשלת.

חנא סוייד: לפחות זה כלי להתמודד עם זה.

יהודה סקר: אותו ראש ועדה קרואה מסתובב עם 5 מאבטחים.

קריאה: לא רק בטייבה.

חנא סוייד: אני נאבק נגד זה אולי יותר מכל מי שהעיר כאן, אבל אני נותן את זה כאנלוגיה לדרך הטיפול.

חנא סוייד: אתה נותן אוטונומיה, עצמאות וכלים למישהו לנהל את ענייניו, והוא נכשל, אז יש לך כלים להיכנס ולהגיד, לא, זה לא הולך ככה, אני נותן לך משאבים ציבוריים, ואתה צריך לנהל את זה בדרך הטובה ביותר.

חנא סוייד: אני עושה אנלוגיה לבתי-ספר; אנחנו יודעים שיש בתי-ספר בניהול המועצות המקומיות שאחוז ההצלחה בבגרות הוא 20%-10%, בוודאי מתחת ל-40%.

חנא סוייד: לדעתי, משרד החינוך לא יכול לברוח מאחריות בעניין הזה ולהגיד שהוא נותן את המשאבים, ושהרשות המקומית תשבור את הראש.

חנא סוייד: צריך לפתח כלים אגרסיביים במקרה הזה.

חנא סוייד: בסופו של דבר המטרה היא לא להקים בתי-ספר ולתת אותם לניהול הרשויות המקומיות, אלא להקים מערכת חינוך עם הישגים או לפחות עם רף תחתון של הישגיות.

חנא סוייד: אני קורא לשרה להתערב במצבים כאלה – ויש לא מעט מצבים כאלה – כי זה בעצם יוצר מלכודת עוני בתוך אותם יישובים שנכנסים למעגל קסמים שאי אפשר לצאת ממנו.

מיכאל מלכיאור: הנקודה מובנת.

יולי תמיר: זה מה שעשינו בבתי-ספר שוחרי שינוי.

יולי תמיר: אנחנו או מחליפים מנהל אם צריך או שמים מנהל תומך ומלווה.

יולי תמיר: זה בדיוק מה שהם עושים.

חנא סוייד: יש דוגמאות?

עבדאללה חטיב: אני יכול לתת דוגמאות.

עבדאללה חטיב: בשנה שעברה, לפי הנחיית השרה, אנחנו לקחנו 20 בתי-ספר במגזר הערבי שההישגים שלהם בבגרות היו בין 40%-20%- -

חנא סוייד: אתה יכול לתת לי 3-2 דוגמות?

עבדאללה חטיב: אם השרה תגיד לי שאפשר- -

חנא סוייד: זה סוד?

יולי תמיר: זה לא סוד.

יולי תמיר: יש פה עיתונאים?

יולי תמיר: לא.

יולי תמיר: אתה יכול לתת.

עבדאללה חטיב: אני אתן לך דוגמה קרובה אליך.

עבדאללה חטיב: היישוב עראבה נחשב לאחד היישובים שיש בו הרבה משכילים, אבל לצערי, התיכון שם נחשב לתיכון כושל כי שיעור הזכאות לבגרות לא עולה שם מעל 25%.

עבדאללה חטיב: אנחנו בדקנו את המבנה הארגוני שם, בדקנו את תפקוד הצוותים, את תפקוד המנהל, את המיפויים שנעשים שם, ולבסוף הגשנו דוח למועצה והמלצנו לערוך שינוי במבנה הארגוני בבית-הספר; הצענו מלווה; הצענו תוכניות ייחודיות, ובסוף המלצנו- -

חנא סוייד: לבד מלהמליץ.

חנא סוייד: אני מדבר על מעבר להמלצה.

עבדאללה חטיב: הגענו לסיכום עם ראש הרשות ועם מנהלת המחוז שלקראת סוף שנת הלימודים הזאת המנהל יסיים את תפקידו.

מיכאל מלכיאור: יש עדיין בתי-ספר שהם עדיין מתחת לרף של 20% זכאות לבגרות?

עבדאללה חטיב: יש כ-17 בתי-ספר שהם למטה מ-20%.

מיכאל מלכיאור: מה אתם עושים עם אותם בתי-ספר?

עבדאללה חטיב: הם אותם בתי-ספר שמוגדרים "מה"טים" או בתי-ספר לחינוך טכנולוגי, וכבר בהתחלה היעד של בתי-הספר האלה היה הכשרה מקצועית.

מיכאל מלכיאור: הבנתי.

מיכאל מלכיאור: אבל מה קורה עם בתי-ספר שאינם טכנולוגיים?

עבדאללה חטיב: עכשיו התוכנית שלנו היא אימוץ אותם בתי-ספר עם השקעת משאבים ועם ליווי פדגוגי.

מיכאל מלכיאור: 20 בתי-ספר מכסים את הבעיה?

עבדאללה חטיב: כן.

חנא סוייד: לפני כשבועיים נערך כאן דיון בנושא כאוב – התלמיד שנרצח בבית-הספר בטוּבּה.

חנא סוייד: אני שמעתי כאן ששיעור ההצלחה בתיכון טוּבּה הוא 10%.

קריאה: זה נכון.

חנא סוייד: איך אפשר לחשוב על בית-ספר שיש בו 10% הצלחה?

חנא סוייד: מה ההצדקה לקיים בית ספר במצב כזה?

חנא סוייד: אחר-כך אומרים, למדנו וממליצים – אבל ת'כלס יש לך 10% מצליחים ו-90% נכשלים.

מוחמד אלהיב: אני דיווחתי על הנתון הזה.

מוחמד אלהיב: בתשס"ו בית-הספר הזה הגיע ל-10%.

מוחמד אלהיב: אבל בשנים שחלפו בית-הספר הגיע למעלה מ-40% הצלחה.

חנא סוייד: בסדר, אני מדבר על מצב של 10%, אני יודע שאתה דיווחת על זה.

מוחמד אלהיב: נוסף למה שעבדאללה אמר, גם בטוּבּה יש מסקנות שאנחנו רוצים להגיש גם לוועדת החינוך, על-פי בקשתו של יושב ראש הוועדה כשישבנו כאן.

מוחמד אלהיב: יהיו גם המלצות אופרטיביות לגבי בית-הספר הזה וניהולו; אבל נוסף לזה גם ליווינו את כל מנהלי בתי-הספר ללא יוצא מן הכלל.

מוחמד אלהיב: היום מנהלי בתי-הספר במגזר הערבי בכלל ובמגזר הבדואי בפרט, מדברים בשפה אחרת אחרי 3 שנים של התערבות מסיבית בעבודת המנהלים.

מוחמד אלהיב: לכל מנהל הצמדנו חונך.

מוחמד אלהיב: זה לא עוד מנהל, אלא אדם שעבר הכשרה מקצועית יוצאת מן הכלל והביא תוצאות אחרות.

חנא סוייד: הביאו תוצאות אחרות?

חנא סוייד: לזה אני מצפה.

חנא סוייד: מתי אתה צופה שתהיינה תוצאות?

חנא סוייד: כי לא אכפת לי שיהיה עוד מלווה או איש צל של המנהל.

חנא סוייד: לא לזה אני חותר.

חנא סוייד: אני חותר לכך שתהיינה תוצאות.

מוחמד אלהיב: אנחנו עדים לשינוי ניכר בדפוסי עבודתו של המנהל ושל המחנך.

חנא סוייד: זה צריך להתבטא בתוצאות ובהישגים.

חנא סוייד: אם הוא יהיה מנומס יותר בדיבור, זה בסדר, אבל לא לזה אנחנו מכוונים.

מוחמד אלהיב: אם היינו מתבקשים היינו יכולים לחשוף נתונים שמעידים על התקדמות יוצאת מן הכלל דווקא בשנה הזאת אחרי התערבות של שלוש שנים.

מוחמד אלהיב: זה תהליך חינוכי.

מיכאל מלכיאור: ברור, זה לוקח זמן.

מיכאל מלכיאור: רק התייחסות קצרה לעניין המורים המחכים להשתלבות.

יולי תמיר: קיבלתי החלטה מאוד קשה.

יולי תמיר: זאת בעיה אמיתית.

יולי תמיר: יש כ-7,000 מורים שמחכים להשתלב במגזר הערבי.

יולי תמיר: אני אומרת כאן באחריות מוחלטת למרות כל המחיר שההערה הזאת גובה: לא נתייחס לשילוב מורים כאל לשכת תעסוקה.

יולי תמיר: אנחנו לא פה כדי לספק עבודה למורים ממתינים.

יולי תמיר: יש מורים שממתינים כבר 11 שנה, הם כבר שכחו להיות מורים.

יולי תמיר: בעבר היו משבצים אותם בראש כי הם צברו נקודות על המתנה, אבל כשהם באו לבית-ספר הם כבר לא ידעו מה לעשות.

יולי תמיר: אני החלטתי שאני משבצת מורים כדי שהמערכת תשתפר.

יולי תמיר: צריך לעשות פעולה חברתית שלא קשורה למשרד החינוך להסבה מקצועית לאקדמאים במגזר הערבי.

יולי תמיר: למה יש כל-כך הרבה מורים?

יולי תמיר: כל צעיר שלומד לא-חשוב-מה גם עושה תעודת הוראה.

יולי תמיר: מבחינה חברתית אני מבינה אותו – אין לו סיכוי להתקבל במקום אחר; מבחינה מעשית, אני לא אהיה המקום שקולט אותם מטעמים סוציאליים.

יולי תמיר: אני אכניס רק אנשים טובים למערכת.

יולי תמיר: אם ייתנו לי לעשות את זה עוד כמה שנים יהיה שינוי אמיתי ברמת ההוראה.

חנא סוייד: יש כבר תביעות בעניין הזה?

יולי תמיר: לא.

יולי תמיר: אני גם אגיד לך למה לא יהיו גם – כי זה שקוף, כי הניקוד חל על כולם, כי אני על המחשב שלי, ועבדאללה על המחשב שלו, ודקלו על המחשב שלו רואה את הניקוד.

מוחמד אלהיב: גם המורה יכול לראות את הניקוד שלו.

יולי תמיר: נכון, הוא יכול לראות את זה באינטרנט.

יולי תמיר: מורה יכול לדעת שאין לו שום סיכוי להתקבל.

חנא סוייד: טיפלנו בעניין הזה, וזאת נבואת אחרית הימים.

חנא סוייד: אם זה כך, זה בסדר גמור.

יולי תמיר: עד עכשיו נדמה לי שהיו 4-3 תביעות שכולן הושבו ריקם, כי היה ברור שהם מתקבלים לפי קריטריונים.

מיכאל מלכיאור: אין ספק שהשיקול הראשוני של מערכת החינוך צריך להיות גם השקיפות וגם להביא את המורים הטובים ביותר.

מיכאל מלכיאור: בסופו של דבר אנחנו מדברים על תלמידים.

מיכאל מלכיאור: חלק מהבעיה היא שאין תעסוקה אחרת לאקדמאים ערבים בכל שאר המשרדים.

שמואל הלפרט: אני מברך את שרת החינוך ואת יושב ראש הוועדה על התוכנית המקיפה שהם הביאו עכשיו להסרת הקיפוח מעל האוכלוסייה הערבית- -

מיכאל מלכיאור: זה של השרה, לא שלי.

מיכאל מלכיאור: אני לא רוצה לקחת קרדיט על מה שלא שלי.

יולי תמיר: תמיד אפשר להצטרף.

שמואל הלפרט: ללא התמיכה של יושב ראש ועדת החינוך אני בטוח שהעניינים לא יתקדמו.

שמואל הלפרט: אני מברך על התוכנית המקיפה לצורך צמצום פערים במגזר הערבי.

שמואל הלפרט: כל מי שראה את התוכנית יכול לראות שהושקעה בה הרבה מאוד מחשבה, עבודה יסודית.

שמואל הלפרט: זאת לא תוכנית של סתם מריחה שבאים ואומרים שרוצים להסיר את הקיפוח מעל מגזר זה או אחר, אלא רואים שהושקעה כאן עבודה של חודשים ואפילו של שנים, ובכל התחומים; כמעט לא נשאר תחום אחד ללא תכנון, כולל הוראה אישית, קידום תלמידים, מבנים, אופק חדש, הזנה, הקצאת משאבים – תוכנית יוצאת מן הכלל לצורך צמצום הפערים.

שמואל הלפרט: בנימה אישית כעולה מן הגלות שלמד בחינוך היסודי והעל-יסודי בחו"ל במדינה שהציבור היהודי היה די מקופח, אני יכול להיזכר בקיפוח שהיה כלפי המגזר היהודי והמרירות שנשארה לי נגד הממשל בגלל אותן השנים.

אודי כהן: מותר לשאול איפה זה היה?

שמואל הלפרט: ברומניה.

שמואל הלפרט: השרה יודעת אולי יותר טוב ממני, שיש חשיבות מדינית ולאומית ממדרגה ראשונה לתת לכל המגזרים חינוך טוב בלי שום אפליה.

שמואל הלפרט: הכול מתחיל ומסתיים בחינוך, וכשהנוער הערבי או כל נוער אחר מרגיש שיש קיפוח כלפיו, יש מרירות, וזה הגורם הראשון לכך שבמידה מסוימת הוא לא נאמן כל-כך למדינה.

שמואל הלפרט: אם אנחנו רוצים אזרחים שיהיו נאמנים למדינת ישראל, אנחנו חייבים לתת להם את החינוך הטוב ביותר, ולא פחות ממה שנותנים למגזרים האחרים.

שמואל הלפרט: אני מצטרף לדעתה של השרה שיש קשר בין עוני לבין חינוך.

שמואל הלפרט: כשלציבור גדול במדינת ישראל ילד צריך ללכת רעב לבית-ספר, ואין לו התנאים המינימליים שיש לכל ילד, זה משפיע בצורה מאוד לא טובה על תלמידים.

שמואל הלפרט: לפני הבחירות יצאו מפלגות שונות עם הסיסמה "ילד רעב – לא לומד".

שמואל הלפרט: זה מאוד נכון, אבל לצערנו הרב, לא נעשה הרבה – ואולי לא נעשה בכלל – כדי למנוע עוני בקרב נוער ערבי ובמגזרים אחרים, וזה גם גורם שלילי מאוד בחינוך.

שמואל הלפרט: יחד עם זה, אני באמת מעריך מאוד את הלהט ואת הרצון של השרה להסרת קיפוחים מכל מיני מגזרים.

שמואל הלפרט: כל מגזר צריך להרגיש עם עצמו טוב במדינת ישראל, צריך להרגיש שהוא מקבל את כל מה שמגיע לו.

שמואל הלפרט: לכן אני רוצה לומר לה שיש עוד מגזרים במדינת ישראל שסובלים מקיפוח כזה או אחר בכל מיני תחומים: תחום המבנים, תחום התקציבים – בכל התחומים.

שמואל הלפרט: הגיע הזמן שהשרה תכין תוכנית דומה לכל יתר המגזרים; שלא יהיה מגזר במדינת ישראל שירגיש מקופח – ולא משנה באיזה תחום – בתחום ההוראה, בתחום המבנים או בכל תחום אחר.

שמואל הלפרט: השרה הקימה 4 ועדות לצורך הסרת הקיפוח במגזר הערבי – זה חשוב מאוד; ויחד עם זאת אני בטוח שהיא תסכים איתי שצריך לתת העדפה מתקנת גם למגזרים אחרים שמקופחים.

שמואל הלפרט: מה לעשות, זאת המציאות; מקופחים בתחומי המבנים, התקציבים – בכל התחומים.

שמואל הלפרט: אני מאוד מקווה שבאותו להט שהשרה פועלת – ואני מברך על-כך – לטובת המגזר הערבי, היא תפעל גם לטובת המגזרים האחרים שמקופחים ומחכים לתוכנית דומה גם לגבי המגזר שלהם בכל התחומים.

יולי תמיר: אני מאוד אשמח אם יבואו אליי עכשיו ראשי המגזר החרדי ולעבוד אתי כפי שעובדים אתי ראשי המגזר הערבי, בפתיחות על תכנים, על אופני הוראה, על ליבה.

יולי תמיר: אני הלכתי לקראת

יולי תמיר: כם יותר מכל אחד אחר, וכמו שאני מקבלת "ברכות" מהציבור שלי אף אחד לא אומר.

יולי תמיר: רציתם את העצמאות שלכם – כיבדתי אותה.

יולי תמיר: אי-אפשר לאחוז בשני קצותיו של המקל.

יולי תמיר: אם אתם רוצים לעבוד איתנו על תוכנית כזאת אני עכשיו, היום, מקימה צוות עבודה חדש.

יולי תמיר: לוקחים היום את דקלו לצוות חדש, ותאמין לי – הוא תותח; הוא יודע לעבוד.

יולי תמיר: אבל כשאני באה לעבוד עם המגזר החרדי, לא מדברים איתי על הכשרת מורים, ולא על תכנים, אפילו לא מדברים אתי על שכר למורים.

יולי תמיר: הלוא אתם מתנגדים לחוק שהעלינו כאן בוועדה על מעמד המורה- -

שמואל הלפרט: אנחנו מתנגדים למעמד המורה?

יולי תמיר: כן.

יולי תמיר: חוק עובדי הוראה.

שמואל הלפרט: אני שומע את זה בפעם הראשונה.

יולי תמיר: כיוון שאתם אומרים שאתם לא מוכנים שאנחנו נקבע את הקריטריונים לגבי הכשרה להוראה אצלכם.

יולי תמיר: אז הנכונות שלי קיימת – אני אומרת את זה בשיא הכנות בלי טיפה של ציניות.

יולי תמיר: הרי ביומי הראשון במשרד קראתי לחבריי במגזר החרדי וביקשתי ואמרתי להם תהפכו למגזר ממלכתי-חרדי; תהיו חלק מהמערכת הממלכתית עם העצמאות הפדגוגית שיש לכם.

יולי תמיר: אני לא מתכוונת להתערב בתכנים כי אני יודע שהעניין של העצמאות הפדגוגית יקר ללבכם.

יולי תמיר: אבל מיצ"בים, הכשרת מורים, תוכניות לימודים – דברים שלא קובעים לכם איך ללמד ולא פוגעים באמונתכם, אנחנו חייבים לעשות ביחד.

יולי תמיר: במקומות שזה לא נוגע לתכנים, כמו בינוי, אני נתתי העדפה למגזר החרדי שלא הייתה מעולם; במקומות של תכנים – אני מודה – יש לי קושי רב.

יולי תמיר: כי כל מה שאתם מבקשים ממני זה לא לעבוד איתכם – והלוואי אם הייתם מבקשים מחר – אלא לפטור אתכם מכל הדברים שאנחנו מבקשים.

יולי תמיר: לכן הדיאלוג עם שתי הקבוצות הוא לא דומה.

יולי תמיר: הלוואי שהוא היה דומה.

יעקב כהן: יש נושאים אחרים במגזר החרדי.

שמואל הלפרט: את יודעת שיש לנו עקרונות בתחום החינוך – יש לנו העיקרון של העצמאות בתכנים.

שמואל הלפרט: את הסכמת לכך כשנכנסת לתפקיד, ואנחנו מאוד הערכנו שאמרת שאי-אפשר לכפות את תוכניות הליבה על מגזרים שונים.

שמואל הלפרט: אני בטוח שעם הזמן את מבינה שמי שקובע אצלנו בנושאים האלה זה גדולי ישראל שלא מוכנים לעשות פשרות בנושא של עצמאות.

שמואל הלפרט: אגב, מבחינת לימודי ליבה במתמטיקה, בפיסיקה וכל יתר הלימודים, לומדים אצלנו לא פחות ממה שלומדים בחינוך הממלכתי.

שמואל הלפרט: אלא מה, יש אצלנו עיקרון שאנחנו מתנגדים לכל מעורבות בתכנים שלנו.

שמואל הלפרט: את הבנת את זה.

שמואל הלפרט: לכן אני לא יכול להבין מדוע יש נסיגה.

שמואל הלפרט: אבל גם בתחום המבנים עדיין לא התקדם שום דבר.

שמואל הלפרט: אמנם נתת הנחיות והעדפה, אבל בשטח לא מתבצע דבר.

יולי תמיר: זה אני מוכנה לבדוק.

מיכאל מלכיאור: אני אפשרתי לרב הלפרט להגיד את דבריו כי בוודאי שגם אם יש חילוקי דעות בתחומים אחרים, עניינים שבתחום הבינוי צריך לספק לכל האוכלוסיות.

מיכאל מלכיאור: מי שצריך אוכל – צריך אוכל; מי שצריך בניין וכיתות – צריך.

מיכאל מלכיאור: ויכוח אחר זה ברמה אחרת.

מיכאל מלכיאור: טוב לבדוק את הדברים.

יולי תמיר: שאלת הבינוי תיבדק.

מיכאל מלכיאור: אני יודע שאידיאולוגית השרה, גם לפני שהייתה שרה, חשבה שגם בנושא הזנה וגם בנושאים אחרים הייתה צריכה להיות חלוקה אחרת.

שמואל הלפרט: - - -

מיכאל מלכיאור: זה לא נושא הדיון, ודווקא שמחתי על הדברים של הרב הלפרט.

זכריה חרדאן: אני נציג הסתדרות המורים.

זכריה חרדאן: רצינו להחמיא לשרה וגם למשרד החינוך על הרפורמה.

זכריה חרדאן: אנחנו מאמינים שהרפורמה אכן תביא לשינוי בחינוך הערבי בכל ההיבטים שהוצגו במצגת.

זכריה חרדאן: לזה שאפנו כל הזמן.

זכריה חרדאן: אני מאמין שהרפורמה תביא להעלאת הנושא.

זכריה חרדאן: אבל אני מציע שני דברים- -

מיכאל מלכיאור: לא צריך "אבל".

זכריה חרדאן: פרישת מורים.

זכריה חרדאן: במגזר הערבי יש מורים שחוקים, ואני מעודד לתת מכסה מיוחדת למגזר הערבי כדי לאפשר למורים לצאת בכבוד- -

מיכאל מלכיאור: אתה בכלל צריך לתת הרבה יותר - -

זכריה חרדאן: הנקודה השלישית זה לגבי שיבוץ מורים מצוינים.

זכריה חרדאן: בהסתדרות המורים אנחנו רואים במהלך הזה מהלך לא צודק, שנותנים בו 60 נקודות, כי מורה מסוים צריך לחכות אולי עד גיל 50 כדי להיכנס למערכת.

מיכאל מלכיאור: אבל השרה אמרה שהיא קיבלה הכרעה.

זכריה חרדאן: אנחנו מכבדים- -

מיכאל מלכיאור: עיקר המטרה היא- -

זכריה חרדאן: לתת עדיפות בכמה נקודות זה מקובל, אבל אנחנו מבקשים לשקול את זה מחדש.

מיכאל מלכיאור: הדברים נשמעו.

מיכאל מלכיאור: אודי כהן, בבקשה.

אודי כהן: אני מנכ"ל שותף של הפורום להסכמה אזרחית.

אודי כהן: במסגרת כנס יפו התחלנו לפני כשנה לבדוק יחד עם ועדת המעקב לענייני חינוך ערבי ועם גופים אחרים את סוגיית המנהל העצמאי.

אודי כהן: הסוגיה היא סוגיה מסובכת, עם הרבה היבטים פוליטיים, ולא נראה שבעתיד הקרוב תתקבל החלטה אם כן או לא, ויש היבטים לכאן ולכאן.

אודי כהן: יחד עם זאת רצינו לפרוס בפני השרה שלושה היבטים שעלינו עליהם תוך כדי עבודה, ובעיקר בעקבות שיחות עם בכירים בדרג הסמנכ"לים בעיקר במשרד החינוך.

אודי כהן: נראה שעוד אפשר לקדם ולשפר גם בנושאים הללו.

אודי כהן: גם בשטח יש הרבה הערכה ותשבחות על העבודה החשובה מאוד שנעשתה לקידום החינוך הערבי גם בקרב החברים הערבים השותפים שלנו.

אודי כהן: אנחנו מקווים שיהיה מספיק זמן כדי להמשיך ולהוציא הכול לפועל.

אודי כהן: תוך כדי כך עלה גם נושא האגף לחינוך ערבי.

אודי כהן: אז לצד הרבה תשבחות לעבדאללה חטיב יש שאלות וספקות לגבי מעמדו של האגף במשרד.

אודי כהן: יש אפילו בכירים שטוענים שאין אגף, אלא ממונה על החינוך הערבי.

אודי כהן: אז אם יורשה לנו להמליץ, אנחנו חושבים שחשוב מאוד לחזק את מעמד האגף.

אודי כהן: למשל בספר התקציב אין תקציב ייחודי שמשויך לאגף לחינוך ערבי.

אודי כהן: יש לזה לא רק היבטים אסתטיים, אלא גם הרבה היבטים מעשיים ותקציביים.

אודי כהן: לכן חיזוק האגף לחינוך ערבי יש בו הרבה מאוד משמעות, בראש ובראשונה בפעילות של משגוח – מוניטורינג – כדי שיהיה גוף אחד שמרכז את הדברים, ושיהיה ברור שזאת המזכירות או המנהל הפדגוגי; איגום, ובמיוחד איגום ענייני של סעיפי התקציב.

אודי כהן: אנחנו ספרנו קרוב ל-300 מיליון שקל שמוקצה היום לקידום החינוך הערבי, אבל הם נמצאים במקומות שונים ובסעיפים שונים, אז אפשר לאגם אותם לפחות מבחינת המעקב.

אודי כהן: לא פחות חשוב, עם כל העבודה הברוכה בתחום של סגירת הפערים המובנים יש גם חוסר גדול מאוד בהקצאת תקציבים ייחודיים לחינוך הערבי בישראל.

אודי כהן: קהילת החינוך היהודית זוכה לתקציבים ייחודיים בהיקף של מאות מיליוני שקלים, ומטבע הדברים החינוך הערבי לא זוכה להם.

אודי כהן: מדובר על ציונות, על תרבות יהודית וסעיפים אחרים.

אודי כהן: לא מוקצה שקל אחד מעבר לצורך להשוות בין מה שמקבל תלמיד יהודי לתלמיד ערבי.

אודי כהן: בקשה אחרונה: תוכנית המורשת לתרבות הערבית, שגם עליה יש הרבה שבחים – אם אפשר לקדם אותה כבר בשנה הקרובה.

אודי כהן: וכן בעיה של הכשרת מורים.

יולי תמיר: אני לא בעד לבדל את התקציבים.

יולי תמיר: אני נגד ביטול תקציבי הדמוקרטיה – כל דבר שביטלו רק נפגע כי הוא יצא מחוץ למסגרת, לא התחלק באופן שווה, רכשו בו אינטרסנטים, ובסוף זה לא עשה את עבודתו.

יולי תמיר: כל תקציב אוניברסלי מתחלק באופן ישים; כל הדברים האחרים – קצת מפה וקצת משם.

יולי תמיר: אם נניח שאני לא אשאר לנצח שרת החינוך ויבוא שר עם תפיסת עולם הפוכה משלי ויהיה לו תקציב של החינוך הערבי, הוא יכסח אותו.

יולי תמיר: לעומת זאת אם זה אוניברסאלי, אם יגעו בזה, הוא הולך לבית משפט.

יולי תמיר: כי אנחנו קבענו נורמה אוניברסאלית שהם נהנים ממנה בגלל מצבם.

יולי תמיר: ברגע שתבדל את התקציבים האלה פירוש הדבר להשאיר את זה לשרירות לבם של גורמים פוליטיים שפעם הם ככה, ופעם הם ככה.

יולי תמיר: זה בכל התחומים.

יולי תמיר: רוצים לימודי יהדות?

יולי תמיר: שימו את זה כסעיף לימודי – כולם יקבלו את זה, זה יהיה שם לנצח; שימו את זה ככסף ייעודי-ייחודי – בקיצוץ הראשון זה ייפגע.

יולי תמיר: גם עבדאללה וגם מוחמד וגם סלאח אל-שיח' יודעים שיש להם גיבוי מלא ממני, והם מקבלים את המעמד במשרד מתוקף זה שהם עובדים צמוד אליי, והם עומדים בראש רשות המנהלת.

מיכאל מלכיאור: מה לגבי התוכנית בשנה הקרובה?

יולי תמיר: תיכנס.

קריאה: נבוא לדווח בעוד שנה על הצלחות.

מיכאל מלכיאור: יפה.

מיכאל מלכיאור: עבד לאפי, בבקשה.

מיכאל מלכיאור: משפט קצר.

עבד לאפי: אני יושב ראש איגוד ועדי ההורים במזרח ירושלים.

עבד לאפי: האם אתם נוגעים במזרח ירושלים, אם לא – למה?

יולי תמיר: במזרח ירושלים חלק מהדברים חלים וחלק לא.

יולי תמיר: במזרח ירושלים יש תוכנית בינוי נפרדת עקב הבג"ץ וההתחייבות שלנו- -

מיכאל מלכיאור: לא בגלל בג"ץ, מכיוון שאין בתי-ספר, אין כיתות.

יולי תמיר: אין כיתות במזרח ירושלים, אבל גם אין אדמה במזרח ירושלים.

מיכאל מלכיאור: כולם יודעים מה צריך לעשות, רק צריך להחזיר את הכסף.

יולי תמיר: כרגע אנחנו נמצאים בחיפוש אחר קרקעות.

יולי תמיר: בצור-באכר בנינו שני בתי-ספר, וכך בכל מקום שאפשר לעשות זאת.

יולי תמיר: אנחנו מנסים למצוא; היינו במשא ומתן שנכשל, לצערי, לקבל את הבניין הישן של המשטרה.

יולי תמיר: לא קיבלנו אותו- -

מיכאל מלכיאור: לפני שנה וחצי אמרת שיבנו לגובה בכל המקומות.

יולי תמיר: אין לנו קרקע.

מיכאל מלכיאור: אבל זה מה שאמרת.

מיכאל מלכיאור: אנחנו חלקנו על זה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו יודעים שיש קרקע- -

יולי תמיר: בשביל זה אני צריכה קרקע, אי-אפשר לבנות באוויר.

מיכאל מלכיאור: - - צריך להפקיע את הקרקע ולעשות.

יולי תמיר: אני לא יכולה להפקיע כי אין לי- -

מיכאל מלכיאור: צריך בשביל זה 200 מיליון דולר- -

יולי תמיר: אם היה לי 200 מיליון דולר יכולתי לעשות את זה.

מיכאל מלכיאור: זאת החלטה שלך.

עבד לאפי: יש רשימה של 33 מגרשים למבני ציבור במזרח ירושלים.

יולי תמיר: אני ישבתי עם סוהילה ועם יגאל צרפתי, ולמיטב הבנתי, יש בנייה, אבל היא מאוד מצומצמת, ובטח לא עומדת על 33 מגרשים.

מיכאל מלכיאור: אם יש 33 מגרשים אני מציע שתעביר את הרשימה לשרה.

יולי תמיר: תן לי את רשימת המגרשים, נתחיל לדבר.

מיכאל מלכיאור: בעיקרון היא מעוניינת בכך, רק לצערי, זה באמת לא זז.

מיכאל מלכיאור: זה נושא באחריות שלנו, לפי החוק, ואנחנו לא עושים.

מיכאל מלכיאור: אבל אנחנו לא נפתח את זה עכשיו כי דנו בזה בהרחבה.

עבד לאפי: יש 9,000 תלמידים בלי מסגרת חינוך, ובעוד שנתיים-שלוש זה יתגבר.

עבד לאפי: כל שנה יש לנו כ-500-200 תלמידים בלי מסגרת חינוך.

עבד לאפי: במיוחד בבתי-ספר תיכון, 50% מהתלמידים הם מחוץ לבתי-הספר.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה לסכם ולהודות לשרה על הצגת הדברים ולהגיד שאנחנו התרשמנו מאוד מהקידום בכמה וכמה נושאים מרכזיים בחינוך הערבי.

מיכאל מלכיאור: המלאכה עוד רבה, אבל בוודאי שהכיוון מבורך ונכון.

מיכאל מלכיאור: אני מודה לשרה על הדברים, ולחברי הכנסת ולאורחים על ההשתתפות.

יולי תמיר: תודה.