ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 620, 2008-07-01 14:35

גלעד ארדן: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה, על סדר היום הצעה לסדר היום, דיון מהיר בנושא מדיניות לשכת הפרסום ממשלתית להעלאת קמפיינים בשפה הערבית שביקש חבר הכנסת טיבי.

גלעד ארדן: אני אבקש מהמציע, סגן יושב ראש הכנסת, חבר הכנסת דוקטור אחמד טיבי להציג את הצעתו.

אחמד טיבי: תודה אדוני היושב ראש, השר לעתיד, ביקשתי להעלות את הנושא בשל פניות שהגיעו אלי, אבל ברשותך הייתי רוצה לדעת מי נמצא בדיון.

גלעד ארדן: יושב אתנו מנהל לשכת הפרסום הממשלתית, אין אדם בכיר ממנו בתחום.

גלעד ארדן: כיבדו את הכנסת והוועדה ובאו.

אחמד טיבי: תודה.

אחמד טיבי: עולות טענות מיד פעם, שאולי מצריכות דיון וליבון לגבי משרדים שכן מפרסמים מכרזים בערבית ומשרדים שלא מפרסמים בערבית.

אחמד טיבי: או שיש גופים שיוצאים כדי חובה בפרסום מועט בשפה הערבית.

אחמד טיבי: למשל הרכבת שהיא גוף ציבורי, בנק ישראל , אני לא ידוע אם הוא שייך אליכם או לא, משרד השיכון ממעט לפרסם בערבית.

גלעד ארדן: גם ממעט להוציא אישורי בניה למגזר, אז את מה הוא יפרסם?

אחמד טיבי: אתה צודק.

אחמד טיבי: יש קמפיינים שלא עברו למגזר הערבי, יש אמצעי אלקטרוני אחד, לצד העיתונות הכתובה, רדיו א-שמס שהוא רדיו פרטי רשמי הערבי היחידי שיש, מאד פופולארי.

אחמד טיבי: אני רוצה להקריא ברשות

אחמד טיבי: כם קמפיינים ששודרו בארץ ולא שודרו בערבית: משרד הרווחה וביטוח לאומי, משרד התמ"ת, רשות שדות התעופה, השלכה המרכזית לסטטיסטיקה, הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, בריאות, שיכון, כביש חוצה ישראל, משרד התשתיות, בנק ישראל היחידה לפשיעה כלכלית, משרד החינוך, משרד הפנים פלוס כבאות, הנהלת בתי משפט, משרד התקשורת, משרד נציבות מס הכנסה, משרד החקלאות, מקורות, משרד התיירות והמשרד לביטחון פנים.

אחמד טיבי: אלה דברים שלא פורסמו בערבית אבל פורסמו קמפיינים בעברית.

אחמד טיבי: החוק ברור, הוא מחייב כל מכרז שיתפרסם גם בשפה הערבית , לרבות נושא הפרסום, זו טענה ראשונה.

אחמד טיבי: הטענה השנייה, שיקולים בחלוקת המכרזים.

אחמד טיבי: יש טענות שמכרזים מחולקים לפי קשרים אישיים, לפי שיקולים זרים, בשלב זה אני לא רוצה למסור שמות.

אחמד טיבי: מכרזים שכן מפרסמים בערבית אבל חלוקת הפרסומים האלה ניתנת למדיות שבקושי מגיעות לבתי אב ומונעים ממדיות בעלות משקל ורייטינג גבוה לקבל את המודעות האלה.

אחמד טיבי: הטענה השלישית, אותה לא תאהב אדוני היושב ראש, שהלפ"מ, לפי עמדות פוליטיות של המדיה מתייחס, למשל מעיר על עמדות פוליטיות על מאמרי מערכת, על ביטויים כאלה ואחרים וקושר את זה עם פרסום מודעות כן ולא.

גלעד ארדן: ירושלים למשל זה לא פוליטי, זה קונצנזוס, מה אתה מתכוון בפוליטי?

אחמד טיבי: איזה קונצנזוס?

אחמד טיבי: ראש הממשלה ויתר עליה בקמפ דיוויד.

גלעד ארדן: ראש הממשלה הוא מחוץ לקונצנזוס.

אחמד טיבי: זה חדש, לא ידעתי על זה.

אחמד טיבי: נקודה נוספת, לפ"מ חייב לספק מידע עדכני לכל משרדי הממשלה על חשיפת כל עיתון ועיתון ולפי זה המודעות והמכרזים חייבים להתפרסם לפי אותו יחס.

אחמד טיבי: הודלף לי, ואני לא יודע אם זה נכון, שעשיתם סקר בלפ"מ לגבי פרסום רייטינג ותפוצה במגזר הערבי, אני לא יודע מה התוצאות.

אחמד טיבי: בשלב זה אלה הנקודות העיקריות, ברשותך, היות והגוף שביקש ממני ויזם את הדיון הוא ארגון מוסאווה אם תוכל לתת להם זכות דיבור, תציג את הנושא עורך דין ראגיה אבו עקל.

ראגיה אבו עקל: כפי שהקדים חבר הכנסת טיבי, הנושא היום עוסק בחלוקה השוויונית של הקמפיינים שמפורסמים על ידי הלפ"מ לכלל האוכלוסייה.

ראגיה אבו עקל: מהבדיקה שלנו, וממה שנראה ממבחן התוצאה בשטח, אחוז הקמפיינים, הן מבחינה מספרית ואני אשמח לשמוע מבחינה תקציבית, לגבי האוכלוסייה הערבית, ככלל האוכלוסייה וגם של המדיה הערבית, היא דלה.

ראגיה אבו עקל: הדרישות שלנו הם לפרסם קמפיינים בשפה הערבית לאזרחים דוברי ערבית בנושאים שחיוניים לאוכלוסייה הערבית.

ראגיה אבו עקל: אני אוסיף לדברי חבר הכנסת טיבי, חשיבות החלוקה השוויונית, גם של תקציבי הלפ"מ נובעת מכך, גם היותם של כספי הציבור, ולהשלכות החיוניות של קמפיינים, יש על כך סקרים ומחקרים למשל הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, איך קמפיינים שעלו באוכלוסיה הערבית השפיעו על האוכלוסייה באותם נשואים שנבחרו.

ראגיה אבו עקל: המצב היום אכן יוצר תמונה עגומה, לפיו האוכלוסייה הערבית מופלית מהחלוקה התקציבית.

ראגיה אבו עקל: נקודה נוספת שאני רוצה לציין, לפי מה שידוע לנו, לפי הבדיקות שלנו, קיים חוסר שקיפות זועק, גם מבחינת המנהל התקין בכל הנוגע לחלוקה התקציבית, התכנון של הקמפיינים, צורת ההתקשרות של הלפ"מ עם ספקי השירות, אם זה רדיו, טלוויזיה עיתונות, אינטרנט וכו'.

ראגיה אבו עקל: ניסינו לשלוף מידע מהסיכומים השנתיים של הלפ"מ, חוץ מסיכום פעילות לפי משרד ממשלתי או גוף ציבורי או תאגיד שהוקם על פי חוק, במקביל לנושא התקציב, ממש לא מצאנו שום דבר.

ראגיה אבו עקל: מסקירה שלנו כמה קמפיינים עלו בשפה הערבית ומיועדים לאוכלוסייה הערבית, חוץ משני קמפיינים שהם במפורש מופנים לאוכלוסייה הערבית לא מצאנו.

ראגיה אבו עקל: היה לנו ניסיון עם רכבת ישראל והרשות הלאומית לבטיחות בדרכים וגם הלפ"מ, בשתי פניות חוזרות למשך שנתיים הקמפיין רמזור אדום הוא המחסום במפגש עם מסילה, פנינו בנושא הזה, התשובות אדוני הן באמת זועקות.

ראגיה אבו עקל: התירוץ של הלשכה המשפטית של רכבת ישראל שזה קמפיין שמפורסם לשבועיים ולא יותר מכך.

גלעד ארדן: מתי היה הקמפיין הזה?

ראגיה אבו עקל: בחודש האחרון.

גלעד ארדן: מזל שלכם, עוד הייתם נוסעים ברכבת, עשו לכם טובה.

ראגיה אבו עקל: אין צורך להיכנס לנושא שהנהגים, גם הערבים וגם היהודים נוסעים לפני מסילות רכבת וחוצים רמזורים כאלה, אין להרבות על הנושא הזה.

ראגיה אבו עקל: דוגמאות לקמפיינים חשובים נוספים, במשרד התמ"ת, אכיפת חוקי העבודה, הן לגבי נשים והן בנושאים אחרים במסגרת המחלקה לאכיפת חוקי עבודה.

ראגיה אבו עקל: גם הקמפיין הזה לא מפורסם לאוכלוסייה הערבית.

ראגיה אבו עקל: להבדיל, בעיה נוספת, כשמפרסמים קמפיין ואתה רואה שבתכנון שלו הוא מיועד לתרגום לשפה הערבית אבל מתי?

ראגיה אבו עקל: אף אחד לא יכול לדעת כי אין לוח זמנים ואין אפשרות לעקוב אחרי זה.

ראגיה אבו עקל: אלא אם אנחנו רוצים לעבוד בצורה שלא מתאימה למדינה נאורה.

ראגיה אבו עקל: לסיכום, יש כמה הבהרות שאני אישית מבקשת התייחסות מנציגי הלפ"מ, קודם כל חשוב מרד נושא השקיפות, צורת ההתקשרות, הקריטריונים וחלוקת התקציבים והעלאת קמפיינים ייעודיים לאוכלוסייה הערבית.

ראגיה אבו עקל: בנושא הזה אנחנו לא מדברים על תרגום אנחנו מדברים על קמפיין ברדיו או בטלוויזיה, זה צריך להיות מובנה לאוכלוסייה הערבית.

ראגיה אבו עקל: נקודה נוספת, בשנת 2007, מה בדיוק אחוז הקמפיינים שמופנים לאוכלוסייה הערבית שאכן פורסמו ומה אחוז התקציב במידה ואכן פורסמו.

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: מר מאיר, האם אתם מציעים ללקוח של משרד ממשלתי את התמהיל הפרסומי או שהמשרד בא מראש ואתם רק הזרוע הביצועית.

נתן מאיר: תודה.

נתן מאיר: אני חושב שיש מקום לדיון, בכלל, הנושא של קמפיינים למגזרים ולאוכלוסיות מסוימות הוא לא טוב כשהתקציב מוגבל במשרדים, אז בדרך כלל הם מרוויחים על ה"מיין סטרום" מתוך תקווה ששאר הציבור יראה את זה גם.

נתן מאיר: כמה מילים בקשר לשיטת העבודה, ללפ"מ אין תקציב משל עצמה, היא מבצעת תקציבים של אחרים.

נתן מאיר: זאת אומרת, חלק מהגורמים הם לקוחות של לפ"מ ועובדים דרך לשכת הפרסום הממשלתית באמצעות המשרד שלנו והם בסופו של דבר מחליטים מה ייעשה בתקציב שלהם ומה לא יעשה.

גלעד ארדן: הם חייבים ללכת דרככם?

נתן מאיר: משרדי ממשלה נטו כן, אבל רבים מהגורמים שנשמעו פה לא חייבים.

גלעד ארדן: רכבת ישראל?

נתן מאיר: לא עובדת אתנו.

גלעד ארדן: אתם כאילו משרד פרסום ממשלתי, גוזרים את העמלה שלכם.

נתן מאיר: זה לא כך, אנחנו בונים להם קמפיינים, מציעים להם קמפיינים, כולל הפניה למגזרים, גם למגזר הערבי והחרדי שגם לא רואה את המדיות האחרות, הוא גם קורא רק את מה שהוא קורא, וגם ציבור העולים החדשים.

גלעד ארדן: החרדים עדין מדברים את אותה שפה.

נתן מאיר: בנושא הציבור הערבי אני אומר שאנחנו נמצאים במצב שבו יש לנו גם בעיה בהיצע, בצד של מה הלקוח רוצה וגם בצד של המדיות הערביות.

נתן מאיר: אחת הבעיות הקשות כדי להגיע לציבור הערבי הוא שהמדיה שלו היא לא כמו המדיה שאנחנו מכירים בציבור היהודי.

נתן מאיר: אין בכלל טלוויזיה, שם בדרך כללה ולך הכסף, עיתונות יוצאת רק בסופי שבוע, מאד מפולגת ומפוזרת.

נתן מאיר: נשמעה טענה כאילו אנחנו משחקים, העיתון הכי נפוץ בציבור הערבי הוא ידיעות אחרונות, בין 15% ל- 20% מהציבור הערבי קורא היום ידיעות אחרונות, אין עיתון ערבי ששווה לו.

גלעד ארדן: מה העיתון הערבי הכי נפוץ?

אלי גוטליב: קול אל ערב, פנורמה, א-סינרה, לא יודע את הסדר.

נתן מאיר: כנראה קול אל ערב עדיין הכי גדול, פנורמה שני וא-סינרה הולך ויורד בשנים האחרונות, זה מה שאנחנו יודעים מתוך הסקרים שלנו, ואחרי זה יש הרבה עיתונים שהם אחוז אחד מהציבור.

נתן מאיר: יש רדיו, קיבלנו את ההודעה רק אתמול, היינו יכולים להביא יותר נתונים מסודרים.

גלעד ארדן: אם הוא היה מציע את זה כדיון רגיל לא הייתי יכול לקבוע את זה כי הוועדה עמוסה מידי, זה רק בזכות זה שחבר הכנסת טיבי הצליח להשיג דיון מהיר.

גלעד ארדן: כנראה שזה שהוא סגן עזר לעניין.

נתן מאיר: בדיון המהיר הבא אנחנו מתחייבים להביא נתונים.

נתן מאיר: אנחנו משתדלים, פונים למשרדים ומבקשים לשים לב לכל הציבור.

נתן מאיר: ביטוח לאומי מוציא המון כסף להסברה.

גלעד ארדן: מה עם רדיו א-שמס.

נתן מאיר: אנחנו משדרים באמצעות רדיו-א-שמס, הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה הכניסה הרבה מאד כסף לציבור הערבי למפקד האוכלוסין הבא.

נתן מאיר: השנה יהיה מפקד אוכלוסין גדול, יש תקציב גדול משמעותי לפרסום והסברה, הם הכניסו בתוך התקציב נתח מתאים לציבור הערבי.

אחמד טיבי: מי יחליט איך זה יחולק?

אחמד טיבי: הלפ"מ?

גלעד ארדן: בשביל לספור אתכם אנחנו מוכנים להשקיע כסף.

נתן מאיר: יחד עם הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה ולקחנו לעניין זה יועץ מהסקטור הערבי, הבעיה היא שכל אחד מאשים את השני שזה מחולק לא נכון.

נתן מאיר: אנחנו משתמשים בנתונים שיש לנו, משתדלים לעשות את העבודה, אין לנו שיקולים פוליטיים, אנחנו מנסים להגיע לסבירות נכונה לכל האוכלוסייה.

נתן מאיר: זו בעיה גם בכלים וגם בתקציבים של המשרדים.

נתן מאיר: יש בעיה שהרבה פעמים הם לא שמים את הכול.

גלעד ארדן: הבנתי מה אתם עושים והבנתי שגם המשרדים או הגופים המתוקצבים שעובדים אתכם, גם הם יש להם מה לומר לאן הולך התקציב, אני צריך למצוא איפה הבעיה, במידה והיא קיימת.

גלעד ארדן: לשם כך אני צריך לדעת שלושה דברים: דבר ראשון, כמה אחוז בכסף הושקע, אני מבין שאין טלוויזיה וטלוויזיה היא מרכיב משמעותי באחוז הפרסום, תוריד את כל תקציבי הטלוויזיה, תיקח רק רדיו ועיתונות.

גלעד ארדן: אני רוצה לקבל נתונים בכתב, כמה רדיו ועיתונות הוצא ב-2007 על התקשורת היהודית, הכללית וכמה הושקע בתקשורת היהודית, רדיו ועיתונות.

גלעד ארדן: אני לא אומר שזה חייב להיות בדיוק, שאם הם 20% מהאוכלוסייה זה צריך להיות בדיוק.

גלעד ארדן: אבל אם נראה שיש משהו לא פרופורציונאלי לחלוטין, 2%, נראה שיש בעיה.

גלעד ארדן: יכול להיות שהבעיה היא בכך שהלפ"מ, כשהוא בונה חבילת פרסום הוא מראש לא מפנה אותם ויכול להיות שתראה לי תכנית הכנת ובסוף הם לא רוצים והלקוח קובע.

גלעד ארדן: אלה שלושת הדברים שאני צריך לברר כדי לדעת איפה אני ממקד את האצבע.

גלעד ארדן: אני עוד לא יודע שיש בעיה כפי שאמרתי.

גלעד ארדן: אתה יכול להגיד שאתה יכול להתייחס עכשיו ואתה יכול להגיד שיש דברים שאתה רוצה להעביר אחר כך, מה עמדתך?

נתן מאיר: אני אסביר כמה דברים, כסף לבד לא יעזור לך כיוון שאינצ' בידיעות אחרונות עולה פי מאתיים מאינצ' בעיתון ערבי.

גלעד ארדן: אז נגיד דקות פרסום ברדיו הכללי מול דקות הפרסום בערבי וכמות האינצ'ים בעיתונות הכללית מול כמות האינצ'ים בעיתונות הערבית.

אחמד טיבי: גם עלויות לא יזיק.

גלעד ארדן: אינצ' בקול אל ערב לא עולה כמו אינצ' בידיעות.

נתן מאיר: אפשר לעשות את העבודה, גם אותנו זה מעניין כי גם אנחנו רוצים לשפר.

נתן מאיר: צריך לעשות את זה מקצועית פלוס ניתוח.

נתן מאיר: אנחנו יכולים להכין את החומר בצורה מסודרת ואין ספק שישנה בעיה בתחום, חלק גדול מהפרסום במשרדים הוא סתם פרסום סטטוטורי רק כדי לצאת לידי חובה, לדוגמה, יש קוביות של חוקי תכנון ובניה , יש דרישה שכשמים עמוד חשמל צריך לבנות קובייה כזו, אז הוא שם את המודעה של חברת חשמל בעיתון מקומי איפה שעושים את העמוד שזה בלי שום ערך והשוואה כספית כשהוא שם את זה במעריב ידיעות וכן הלאה.

נתן מאיר: מה שנאמר פה מקובל, בזה פתחנו, בעיה נוספת היא נושא הטלוויזיה שהוא חסר במשקל הכללי, ואני חשוב שיש בעיה אמיתית במה שחבר הכנסת טיבי והחברים ממוסאווה, ישנה בעיה במשרדים ואם יש להם כסף מוגבל לפרויקט הם אומרים אנחנו הולכים על הציר המרכזי מתוך תקווה שגם הערבים רואים את אותם מודעות.

נתן מאיר: יש כ-40 חוקים במדינת ישראל שמחייבים פרסום בעיתונים, שרובו פרסום סטטוטורי שאף אחד לא קורא, מי מחפש את המודעה הזו?

נתן מאיר: זה חלק מהנושא, הנושא שהועלה על ידי חבר הכנסת טיבי הוא חשוב, אנחנו חושבים שזה נכון, להכין עבודה רצינית בתחום ייקח לנו זמן, יכולים להגיד שתוך חודשיים נוכל להביא יותר נתונים.

אחמד טיבי: חודשיים זה הרבה.

נתן מאיר: תוך חודש נעשה מאמץ להביא חומר משווה כדי לראות את הדברים ואני גם חושב שעצם העלאת הנושא לדיון יש בו גם שיפור.

גלעד ארדן: אתה מכיר אותי הרבה שנים, לא היינו בקשר כל הזמן.

אחמד טיבי: אתה מוכן לפרט לוועדה יותר על הקשר...

גלעד ארדן: לא קשר שיש צורך להצהיר עליו בוועדה.

גלעד ארדן: בכל אופן, אני לא מסתפק אף פעם בהעלאת נושא לסדר היום כי היה דיון, נגמר וזה לא כך.

גלעד ארדן: אני אומר שוב, אני עוד לא יודע בוודאות שיש בעיה, אבל אני מאד רוצה לדעת.

גלעד ארדן: יש לי תחושה בעניין הזה קצת שונה מחלק מחבריי בתנועתי בכל הנושא של המגזר הערבי.

אחמד טיבי: אתה יותר קרוב לחבר הכנסת ריבלין.

גלעד ארדן: כן, כמו שמחמוד עבאס אוהב להגיד במקום לגנות את הטרור, הוא מסביר שזה האינטרס של העם הפלשתיני לא לעשות פיגועים.

גלעד ארדן: להבדיל אלף אלפי הבדלות אני אומר שהאינטרס של העם היהודי זה להשקיע כמה שיותר במגזר הערבי, בערים הערביות, בישובים הערביים בתשתית בחינוך, בשונה מאחרים אצלנו שחושבים אחרת.

גלעד ארדן: לכן אני רוצה לדעת אם יש בעיה.

גלעד ארדן: אני חושב שלקחת את שנת 2007 לבדוק אינצ'ים בעיתונות ודקות פרסום ברדיו כדי לקבל קנה מידה.

גלעד ארדן: אתה יכול להסביר לי אחר כך שגם ברדיו יש פחות תחנות.

גלעד ארדן: אם אני אראה שיש בעיה אז נצטרך להזמין אתכם וחלק מהגופים שעשו קמפייין ב-2007 והם גופים ממשלתיים וזה לא מידע סודי ואני אנסה לברר אתם למה הם לא רצו או איך אני מעלה את המודעות ואולי צריך לעשות דברים מעבר להעלאת המודעות מול השרים שלהם.

גלעד ארדן: השאלה היא עד כמה הבעיה הזו חריפה וקיצונית.

אחמד טיבי: שתי נקודות לפני שיוסף ידבר בשמו של רדיו שמס.

אחמד טיבי: יש לי מכתב מעיתון "חדיס אל-נאס" עיתון מאד נפוץ שיוצא בצפון שאומר שאתם מתעלמים ממנו למרות שמדובר בעיתון נפוץ.

אחמד טיבי: אחרי שנשמע את התשובה נשמע את דבריו של יוסף.

אלי גוטליב: בעקבות הביקורת שהייתה עלינו, שאנחנו מפרסמים בעיתונים לא נפוצים וכיוצא בזה, החלטנו לעשות סקר אובייקטיבי לגבי תפוצת עיתונים בשפה הערבית, שלושת העיתונים הגדולים, בהם אנחנו מפרסמים את המודעות הסטטוטוריות שחובה עלינו מבחינת החוק לפרסם.

אחמד טיבי: אתם מפרסמים בעוד שני עיתונים שהם אפילו לא במקום חמישי ושישי.

נתן מאיר: אבל זה שאתה מעלה, אפילו לא עלה בסקר, הוא הרבה יותר קטן.

נתן מאיר: בסקר התוצאות שלו מאד נמוכות אין לו אחוז מהאוכלוסייה.

אחמד טיבי: אפשר לקבל את הסקר.

אחמד טיבי: זה מוזר כי כל פעם שאני מתראיין שם אני מקבל הרבה פידבק.

נתן מאיר: זה בגלל שאתה פופולארי.

אחמד טיבי: טוב שעשיתם סקר, זו עבודה מקצועית.

יוסף עבייד: שמי יוסף, מנהל השיווק של רדיו שמס.

יוסף עבייד: מטעמים זרים ומוזרים רוב הקמפיינים מופנים לרשת ד' בערבית, שקרוב ל- 17% מקשיבים לתחנה הזו.

גלעד ארדן: של רשות השידור?

יוסף עבייד: כן.

גלעד ארדן: היא במצב קשה.

יוסף עבייד: רדיו שמס, הרייטינג שלו הוא 58% כל פניה למשרדי לפ"מ, כשאני פונה לקבלת תקציב נענית בזה שנגמר התקציב, או אין תקציב.

יוסף עבייד: גרוע מכך, אנשים שעוסקים בדבר לא יודעים איך המגזר מתנהל, מה העיתון לאן הוא הולך.

יוסף עבייד: לדעתי האישית, מן הראוי שלשכת הפרסום הממשלתית מוטב שתעשה סקר אינטנסיבי שתיידע אותה לפחות מי המדיה העיקרית במגזר ומי המדיה שצריכה לקבל באמת תקציב.

גלעד ארדן: הסקר שלכם לא התייחס גם לרדיו?

נתן מאיר: לא.

יוסף עבייד: לגבי הביטוח הלאומי שנאמר שהרבה כסף הושקע במגזר, לא ראיתי אגורה אחת מזה.

יוסף עבייד: כשפניתי לבחורה שם, אני אל כל כך זוכר את השמות כי על כל תקציב יש כמה עובדות, היא ענתה שאין תקציב ולא מפרסמים ברדיו.

יוסף עבייד: בכל לשכת הפרסום הממשלתית אין אפילו עובד ערבי אחד.

אחמד טיבי: יש יושב ראש ועדת חקירה פרלמנטארית בנושא, כמה אנשים יש בלפ"מ וכמה ערבים.

נתן מאיר: 30 אנשים עובדי מדינה, שניים שקוראים וכותבים ערבית.

נתן מאיר: יהודים.

אחמד טיבי: יש גם ערבים שכותבים וקוראים בערבית?

נתן מאיר: אנחנו לא צריכים כיוון שהמדיות מתרגמות.

אחמד טיבי: אז לא צריך ערבים בלפ"מ?

נתן מאיר: בטח צריך אבל אין לי אפילו תקן להכניס יהודי.

גלעד ארדן: אז אתם רוצים לפטר עכשיו יהודי?

אחמד טיבי: זה החוק.

גלעד ארדן: וזה החוק היחידי שלא מקיימים?

ראגיה אבו עקל: שמעתי את הטיעון על הנושא התקציבי , אני רק אזכיר ש-179 מיליון ₪ זה התקציב שמקבל הלפ"מ ממשרדי הממשלה, זה על פי הדוחות שהוא מפרסם, מתוך 237 מיליון.

ראגיה אבו עקל: לגבי הנושא של הוצאות פחות מהכנסות בכ-2 מיליון ₪.

ראגיה אבו עקל: אם הנתונים אכן נכונים אני לא יודעת על איזה בעיה תקציבית מדובר.

גלעד ארדן: אנחנו מבקשים להעביר לנו את הנתונים תוך חודש.

גלעד ארדן: ולהעביר לחבר הכנסת טיבי ולנו את תוצאות הסקר.

גלעד ארדן: לאחר מכן נראה אם יש צורך בדיון וסף או לא.

גלעד ארדן: תודה לכולם הישיבה נעולה.