ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 395, 2008-07-02 10:00

יוחנן פלסנר: בוקר טוב לכל המוזמנים.

יוחנן פלסנר: אני פותח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה.

יוחנן פלסנר: הנושא: הצעות לסדר של חברי הכנסת נאדיה חילו ועבאס זכור בנושא סגירת חופי הים בעכו, בקריות ובחיפה עקב זיהום חמור.

יוחנן פלסנר: אני מבין שזאת לא השנה הראשונה שזה קורה.

יוחנן פלסנר: יש כאן בעיה יסודית ולכן הבאנו לכאן את הרשויות הרלוונטיות.

יוחנן פלסנר: אני מקווה שהדיון יסייע באיתור הבעיה כדי שנוכל לדעת איך להתקדם.

יוחנן פלסנר: חבר הכנסת זכור, אני מציע שתציג את הבעיה.

עבאס זכור: שלום לכולם.

עבאס זכור: כבוד היושב ראש, אורחים נכבדים, חברי הכנסת.

עבאס זכור: מדובר בתופעה שחוזרת על עצמה כל עונה וכל שנה, דהיינו, זיהום הים במפרץ עכו וחיפה וסגירת החופים.

עבאס זכור: האזרחים, התושבים מחכים לעונה בכל שנה ומופתעים לראות בהגיעם לחוף שלט גדול שמודיע שהרחצה אסורה בגלל זיהום הים ובגלל שאין אפשרות לשמור על בריאות התושבים.

עבאס זכור: כל שנה מדברים על הנושא הזה.

עבאס זכור: השפכים והחומרים המסוכנים שנשפכים לים, במיוחד במפרץ עכו חיפה, לא רק שלא מאפשרים לתושבים להיכנס לים אלא שגם הדגים בורחים מהאזור והדייגים סובלים.

עבאס זכור: בשנים האחרונות אין דגים באזור הזה.

עבאס זכור: כמעט ולא רואים את הדגים.

עבאס זכור: גם התושבים סובלים.

עבאס זכור: אני חושב שיש לנו חופים מהטובים והיפים במזרח התיכון אבל התושבים לא יכולים להשתמש בחופים שלנו.

עבאס זכור: העליתי את הנושא כדי שנברר מה מקור הזיהום, מאיפה הוא בא, איך נטפל בנושא הזיהום ומי עומד מאחורי הזיהום הזה, שכל שנה סוגר את החופים בעכו, בקריות ובחיפה.

יוחנן פלסנר: נתחיל מהגורמים שסובלים מהבעיה ואחר נשמע את מי שממונה על האכיפה.

יוחנן פלסנר: עיריית עכו, הבנתי שהגשתם עתירה לבג"צ.

יוחנן פלסנר: מצד אחד, המדידה לא טובה אבל מצד שני, אני מבין שיש בעיה אמיתית.

גבריאל בן יאיר: יש בעיה אמיתית עם המזהמים בנעמן.

גבריאל בן יאיר: הגשנו שתי עתירות, אחת על הזיהום בנעמן והשניה על זה שסגרו לנו את החוף.

גבריאל בן יאיר: אנחנו נלחמים בנושא הזיהום בנעמן ואנחנו רוצים להפסיק אותו.

גבריאל בן יאיר: אנחנו חושבים שזה גם אינטרס של המדינה ולא רק שלנו.

יוחנן פלסנר: זה לא משפיע על הים?

גבריאל בן  יאיר: זה הויכוח.

גבריאל בן  יאיר: אנחנו לא בעד לעשות שטויות.

גבריאל בן  יאיר: אנחנו בודקים את החוף.

גבריאל בן  יאיר: יש לנו סטים של בדיקות שהעברנו למשרד הפנים ולמשרד הבריאות, שבעצם עורך את הבדיקות האלה.

גבריאל בן  יאיר: כל בנקודת הזמן הזאת, כל הבדיקות תקינות לחלוטין.

גבריאל בן  יאיר: מתחילת השנה ביצענו מספר בדיקות, כולל בדיקה שעשינו ביום שני.

גבריאל בן  יאיר: מתחילת השנה עשינו מעל 50 בדיקות והן תקינות לחלוטין.

עבאס זכור: אז על סמך מה סגרו את החופים?

גבריאל בן  יאיר: על זה הגשנו את הבג"ץ.

גבריאל בן  יאיר: אין כרגע שום ממצא שמראה שיש זיהום בחוף הרחצה של עכו שבגללו צריך להפסיק את הרחצה.

גבריאל בן  יאיר: אם היה כזה, עירית עכו היתה סוגרת ביוזמתה.

יוחנן פלסנר: על פי הבנתי, יש לכם ביקורת על היקף הזרמת השפכים.

גבריאל בן יאיר: בוודאי.

כנרת הדר: לא, אין לנו ביקורת לגבי היקף השפכים.

כנרת הדר: אנחנו מצויים, בעצם, בתווך בין שני גורמים.

כנרת הדר: מצד אחד, החופים הם באחריותנו.

כנרת הדר: אנחנו עושים בהם בדיקות במעבדות של משרד הבריאות והן מראות שאין בעיה.

כנרת הדר: גם הצו שהוצא, אגב, לא על ידי שר הפנים כצו קבוע, אלא כצו זמני, ובגינו הגשנו את העתירות לבג"צ, אומר שיש חשש לזיהום.

יוחנן פלסנר: הבנו את העמדה הזאת.

יוחנן פלסנר: אני שואל לגבי הביקורת שלכם לגבי הזרמת השפכים.

יוחנן פלסנר: אני רוצה שהדיון הזה יהיה פרקטי.

כנרת הדר: אין לנו שליטה על מי מזרים שפכים.

כנרת הדר: זאת התביעה האזרחית שהגשנו נגד איגוד ערים כרמיאל ביוב.

כנרת הדר: בתגובה שהוא הגיש לצו המניעה שהגשנו איגוד ערים מודה שהוא לא מסוגל לטפל בכמות השפכים.

כנרת הדר: יש לו טענות קשות נגד משרד הפנים וגורמים נוספים על זה שלא עוזרים לו לגבות כספים מרשויות שחברות היום במט”ש ולא עוזרים לו להקים מט”ש נוסף.

כנרת הדר: אין מחלוקת שהמט”ש מטפל היום בכמות שפכים שעולה על היכולת של המט"ש בכמות ניכרת.

כנרת הדר: גם אם הוא היה עומד בכמות המקסימאלית שלו, אין לו כספים לתפעל מכיוון שהרשויות לא משלמות.

כנרת הדר: האיגוד אומר שכפו עליו רשויות ולא נתנו לו פיתרונות איך לגבות את הכספים ואיך להגדיל את המט”ש.

כנרת הדר: ולכן היום אין להם ברירה ובאמת שפכים זורמים בלי ביקורת.

יוחנן פלסנר: במקום שהם יעברו עיבוד במט"ש הם פשוט זורמים לנחל?

כנרת הדר: הם גולשים.

כנרת הדר: יש להם קשיים כלכליים.

כנרת הדר: בנוסף, מכיוון שאיכות השפכים שהם מקבלים ממפעלים ממועצות מסוימות לא עומדים בתקן, אז גם כשהם מטהרים אותם הם לא מצליחים לטהר אותם ברמה הנדרשת ולכן הם יוצאים ברמה לא טובה.

כנרת הדר: גם התוצרים שהיו אמורים להיות בסדר יוצאים לא בסדר.

יוחנן פלסנר: יש היקפים?

כנרת הדר: בעתירה שלהם הם מציינים שספיקת התכנון המקורית היתה קוב ליום והיום הם עומדים על 25,000 מטר קוב, מכיוון שצירפו אליהם רשויות נוספות.

כנרת הדר: כמובן שבחורף הבעיה מתגברת מכיוון שבחורף זורמים גם שפכים של נגר עילי, שלא מתנקז למערכת הניקוז העירונית.

כנרת הדר: מכיוון שאין תשתיות מספיקות – במקום שינצלו את הגשם לצריכת מים, הוא הולך למערכת הביוב.

כנרת הדר: אי אפשר לנצל אותו כמים לשתיה, הוא מכביד על המערכות וגורם להגלשות.

יוחנן פלסנר: הזיהום בחוף, נובע בעיקר מהמקור הזה?

מימון נידאם: אין זיהום בחוף.

יוחנן פלסנר: הזיהום נשאר בנחל ולא מגיע לחוף?

גבריאל בן  יאיר: הנחל נמצא במרחק כ- מחוף הרחצה.

גבריאל בן  יאיר: השפכים מגיעים דרומית לחוף אבל לא מזהמים את החוף.

יוחנן פלסנר: הם מזהמים את המפרץ.

כנרת הדר: ברשותך, עוד מילה אחת לגבי הסגירה של החופים.

כנרת הדר: בשנה שעברה עברנו את אותו תסריט.

כנרת הדר: ניתנו צווים זמניים.

כנרת הדר: מכיוון שלא היתה תשתית ראייתית לצו של השר, הגשנו עתירה לבג"צ.

כנרת הדר: הפרקליטות, שייצגה את שר הפנים, אמרה שנכון שאין תשתית לצו קבוע ולכן צווים זמניים.

כנרת הדר: אבל אי אפשר להאריך צווים זמניים לנצח ולכן הפסיקו את הצווים הזמניים.

כנרת הדר: השנה אנחנו עוברים את אותו תהליך.

כנרת הדר: התחילו בצווים זמניים על בסיס חשש שלא מגובה בבדיקות בחוף.

כנרת הדר: הגשנו עתירה לבג"צ והצווים הופסקו.

כנרת הדר: זה המחיר שעירית עכו צריכה לשלם.

כנרת הדר: כל פעם צריך לשלם 30,000-40,000 שקלים שכר טרחה לעורך דין, הוצאות בג"צ, כדי שמשרד הפנים, הממונה על הדבר הזה, לא ייתן לה יותר צווים זמניים, כאשר ברור לכל הצדדים שאין תשתית ראייתית לדבר הזה.

שחר ברייננברג: אני מעמותת צלול.

שחר ברייננברג: אנחנו עוקבים אחר הנושא.

שחר ברייננברג: הבעיה של כרמיאל ידועה משנת 2007.

שחר ברייננברג: לא ברור למה לא טיפלו בזה במשך השנה האחרונה.

שחר ברייננברג: השפכים מוזרמים דרך נחל חילזון לנחל נעמן ומשם למפרץ.

שחר ברייננברג: כאשר משרד הבריאות אוסר על פתיחת חוף זה בגלל הימצאותם של קוליפורמים.

שחר ברייננברג: מקור השפכים ידוע ופשוט לא ידוע למה הזניחו את זה ולא טיפלו בזה.

עבאס זכור: מי האחראי לטיפול?

יוחנן פלסנר: מייד נגיע לגורמים המוסמכים ואני בטוח שהם יעשו לנו סדר.

יוחנן פלסנר: עירית חיפה, בבקשה.

נור אלדן: הגורמים שצוינו כאן כגורמים מזהמים מצפון, מגיעים אלינו – הפעם אחרונה שנאלצנו לסגור את חוף קרית חיים, על פי הנחיית משרד הבריאות, היה לפני כשנה.

נור אלדן: בשנה האחרונה לא היו אצלנו תקלות.

נור אלדן: אנחנו עושים בדיקות שבועיות שוטפות במעבדה של משרד הבריאות, בתאום מלא עם אגף ים וחופים.

נור אלדן: כרגע לא הייתי אומר שבקריית חיים סובלים מבעיה חמורה מנחל נעמן, אבל בעונות מסוימות, אנחנו עלולים לסבול בשל כיוון זרמי הים.

זאב פיש: אני מפקח ארצי של בריאות הסביבה במשרד הבריאות.

זאב פיש: אם אני מתייחס לדברים שנאמרו על ידי נציגי עירית עכו וחבר הכנסת זכור, זה בעצם כל העניין.

זאב פיש: אני מבין ואני משוכנע שאין חולק על כך שיש מפגע סביבתי קשה מאוד בנחל הנעמן.

זאב פיש: כל היושבים סביב השולחן כאן מודעים לזה.

זאב פיש: מט”ש כרמיאל קולט שפכים קולחים באיכות כזאת שהוא מסוכן לבריאות הציבור.

זאב פיש: אין חולק על כך ששפך הנחל נמצא כ- דרומית לחופי הרחצה.

גבריאל בן  יאיר: לא, מעל , בוא תראה.

זאב פיש: סליחה, מהחוף הדרומי, מהמלון זה .

גבריאל בן  יאיר: אתה טועה, זה מעל לקילומטר.

זאב פיש: מה שאני אומר זה מדויק ואני מבקש לא להפריע לי.

זאב פיש: החוף הדרומי נמצא מחוף המלון.

זאב פיש: כנראה שאני נמצא שם יותר ממך.

זאב פיש: אני אבקש שלא יפריעו לי, שמעתי את מה שהם אומרים.

זאב פיש: חבר הכנסת זכור אמר דברים שכל מי שמצוי יודע.

זאב פיש: הים נראה לא טוב, הדגים בורחים, יש תמותת דגים וזאת בדיוק מהסיבה הזאת.

זאב פיש: התקן של משרד הבריאות הוא ברור ומוכר על פי סטנדרטים שנהוגים בעולם המפותח.

זאב פיש: לפני שמדברים על ממצאים מיקרוביאלים מדברים על כך שיש מקור של הזרמת שפכים או קולחים בקרבת חוף רחצה - במיוחד כשמדובר על מקור קבוע - ללא שום קשר לכמות החיידקים שנמצאים ומפורטים בתקן שלנו.

זאב פיש: על מנת לשמור על בריאות הציבור, החוף הזה, מבחינת משרד הבריאות, אסור לרחצה.

זאב פיש: אנחנו לא סוגרים ולא פתוחים חופי רחצה.

זאב פיש: אנחנו ממליצים בפני הרשויות המקומיות ומשרד הפנים ובתאום הגורמים הרלוונטיים, מאשר או לא מאשר לפתוח את החוף לרחצה.

זאב פיש: רבותי, זאת מערכת דינמית, זה ים.

זאב פיש: אנחנו מדברים על דברים שקרו.

זאב פיש: אנחנו לא מפקחים רק על עכו.

זאב פיש: במשך חצי שנה אתה מוצא תוצאות מצוינות וביום אחד אתה מוצא 50,000 קוליפורמים צואתיים.

זאב פיש: שוב, החיידק הזה הוא חיידק אינדקטורי.

זאב פיש: זה מראה אם יש או אין, כחלק מהשלמת התמונה הכללית.

זאב פיש: אנחנו לא פותחים וסוגרים רק על סמך תוצאות מיקרוביאליות אלא על סמך התמונה הכללית.

יוחנן פלסנר: בבקשה לדיון היום צוינו מספר גורמים מזהמים.

יוחנן פלסנר: אני מבין שמדובר בגורם אחד מרכזי וזה המט”ש של כרמיאל.

זאב פיש: תהיה כאן סקירה של המשרד להגנת הסביבה.

עבאס זכור: יש שפכים ממפעלים?

זאב פיש: יש מספר מקורות שמזהמים את הנחל.

זאב פיש: בסופו של דבר, הנחל הזה, לדעת כולם, הוא מזוהם.

זאב פיש: אנחנו מופקדים על בריאות הציבור.

זאב פיש: אנחנו יודעים שמדרום לחופים יש זרימה של נחל שהוא נחל מזוהם.

זאב פיש: כולם תמימי דעים שהוא נחל מזוהם.

זאב פיש: אנחנו מופקדים על בריאות הציבור.

זאב פיש: אנחנו חוזרים ומזהירים שהפוטנציאל של הסכנה לבריאות הציבור קיים.

זאב פיש: לפעמים הזרימה חזקה יותר, לפעמים הזרימה היא מדרום צפונה, לפעמים יש כמות גדולה של שפכים, לפעמים יש כמות קטנה יותר של שפכים.

זאב פיש: אסור להמר על בריאות הציבור.

זאב פיש: זה לא מעשי להסתכל האם הזרימה היא דרומית או צפונית.

זאב פיש: זה לא מעשי ובעצם בהחלטה כזאת אנחנו מסכנים את הציבור.

יוחנן פלסנר: הבנתי את הטענה שלך אבל עולה כאן שאלה מרכזית: איזה כלי מדידה יש לך?

יוחנן פלסנר: כאן דיברו על אמצעי מדידה מקובלים שמאפשרים למדוד.

יוחנן פלסנר: אני מניח שאפשר לבדוק ולהחליט על בסיס יומי.

יוחנן פלסנר: אתה אומר שיש נחל מזהם וזאת אמירה כללית.

יוחנן פלסנר: אנחנו רוצים לטפל בבעיית השורש אבל כרגע אנחנו מתמודדים עם הסימפטום.

יוחנן פלסנר: אתה אומר שיש נחל שזורם ואתה לא רוצה להסתכן.

יוחנן פלסנר: האם יש לך אמצעי למדוד מעבר לכך?

זאב פיש: ברשותך אני אקריא לך מכתב שנשלח על ידי נציגי כל הוועדה המחוזית, המיוצגים על ידי משרדי הממשלה הרלוונטית, לכל מנכ"לי משרדי הממשלה.

זאב פיש: "הנדון: הרחבת מתקן טיפול בשפכים – מט"ש כרמיאל המצב נכון להיום.

זאב פיש: המט”ש עמוס מעבר ליכולת הטיפול וקולט ליום לעומת המתוכנן, 21,000.

זאב פיש: מזה חודשים רבים, כשבעה חודשים, קולחים וזרמים מהמט"ש מזהמים את הנחלים, כבול, חילזון והנעמן וכן את חופי הרחצה של עכו הסמוכים לשפך הנעמן, שבהם נאלץ משרד הבריאות, לא אחת, להזהיר את הציבור מרחצה במשך כל החורף ועד היום זורמים קולחים לנחלים ולים ללא ניצול.

זאב פיש: זרימת הקולחים, כאמור, גורמת למטרדי ריח, יתושים וכדומה".

יוחנן פלסנר: הבנו שקיימת זרימת מי קולחין.

יוחנן פלסנר: השאלה איזה עוד אמצעי מדידה יש?

יוחנן פלסנר: האם זה אפס או אחד?

זאב פיש: התקנים של כל המדינות המתוקנות בעולם, שמפקחות על ים בהיבטים של בריאות הציבור, מדברות בדיוק על מה שאנחנו מדברים.

זאב פיש: הדגימה המיקרוביאלית היא אחד הפרמטרים.

זאב פיש: הפרמטר הראשון הוא הימצאות גורם מזהם סמוך לחופי הרחצה, סימן קריאה.

זאב פיש: ברגע שיש את הדבר הזה, זה מייתר את כל הבדיקות.

כנרת הדר: בשביל מה יש בדיקות?

זאב פיש: אני מחפש חיידק אינדקטורי.

זאב פיש: צריך להבין את זה, אני מסביר מקצועית די הרבה זמן ואני רואה שלא כולם הבינו.

זאב פיש: זה חיידק אינדקטורי, זה אחד מהפרמטרים.

יוחנן פלסנר: מבחינתך, גורם מזהם זה אפס או אחד?

זאב פיש: יש פרמטרים מה נקרא נחל מזוהם.

זאב פיש: כולם יודעים שהנחל מזוהם וגם עירית עכו אומרים את זה, לכן הם תבעו את הגורמים המזהמים.

זאב פיש: כשאנחנו יודעים בוודאות, מעל כל צל של ספק, שיש נחל כל כך מזוהם בקרבה כזאת לחופי רחצה, אז לפי התקן שלנו ושל כל המדינות המפותחות בעולם, אסור לסכן את תושבי עכו ואת כל המתרחצים.

נחום דוד: אני מפקח רחצה מחוזי במחוז הצפון.

נחום דוד: חוק רישוי עסקים אומר שנותן הרישוי מתייעץ ומקבל חוות דעת מגורמי הרישוי שסביבו ועל סמך גורמי הרישוי הוא נותן רישיון עסק.

נחום דוד: במקרה של חופים אין את הדבר הזה ויש מושג שנקרא "הכרזה".

נחום דוד: במסגרת ההכרזה, על פי חוק רחצה, סעיף 15ג', במקרה ועולה עניין של זיהום או משהו דומה לזה או משהו שקשור ביטחון, אותו מפקח רחצה, אמור להתייעץ עם הרשות ועל סמך זה לקבל החלטה.

נחום דוד: ההחלטה לסגור היא של משרד הפנים אבל הגורם המקצועי הוא משרד הבריאות.

יוחנן פלסנר: משרד הבריאות מעבר לך המלצה ומה אתה עושה?

נחום דוד: אני סוגר.

נחום דוד: אני מוציא צו לסגירה ל-14 יום.

נחום דוד: זה דבר שהחוק מאפשר לי.

נחום דוד: האמת היא שאם הדבר הזה יימשך, יכול להיות שנבטל שם את ההכרזה.

נחום דוד: החוק לא מאפשר לסגור כל שבועיים את החוף כאשר לא רואים תוצאות.

נחום דוד: להערכתי, אם לא יימצא פיתרון, אין טעם שכל שבועיים נודיע להם על סגירה ולכן נבטל את ההכרזה לשנה הזאת.

נחום דוד: הסיפור הזה חוזר ב-4 השני האחרונות.

נחום דוד: להערכתי, השנה יש פחות מזהמים מאשר בשנים הקודמות, אבל עדיין, לפי משרד הבריאות, יש מזהמים.

נחום דוד: מכיוון שמשרד הבריאות אומר שיש גורם מזהם ליד אזור רחצה ומשטר הרוחות יכול לדחוף את כל העסק צפונה, אין לנו ברירה אלא לסגור.

יוחנן פלסנר: מבחינתך אתה גורם מבצע ולא גורם קובע מדיניות בעניין הזה.

יוחנן פלסנר: לצורך העניין, הדיון הוא עם משרד הבריאות.

יוחנן פלסנר: המשרד להגנת הסביבה, בבקשה.

אלון זס”ק: לפני שאתחיל ראוי להגיד שהנושא הזה נמצא בהליכים משפטיים של בג"צ ונמצא גם בהליכים של תביעות נזיקיות.

אלון זס”ק: צריכים לשים לב לזה.

אלון זס”ק: יש גם תביעה של עירית עכו נגד המשרד להגנת הסביבה ונגד מט”ש כרמיאל.

אלון זס”ק: מצד שני, יש גם תביעה של מט”ש כרמיאל כנגד המשרד להגנת הסביבה בנושא הזה.

אלון זס”ק: עיריית עכו תובעים בנזיקין למה אנחנו לא אוכפים.

אלון זס”ק: איגוד ערים לאיכות סביבה כרמיאל פנה לבג"צ למה אנחנו אוכפים.

אלון זס”ק: אני אנסה לעשות סדר בנושא של מט”ש כרמיאל.

יוחנן פלסנר: למען הסדר, אתה יכול לעזור לנו להבין את הטיפול בגורם המזהם ולא להתייחס לשאלה האם לסגור את החוף או לא.

אלון זס”ק: זה לא גורם אחד.

אלון זס”ק: אם מסתכלים על נחל נעמן ועל כל האזור של חופי עכו, אז זה לא הגורם המזהם העיקרי.

אלון זס”ק: עד לפני שנה וחצי מי שזיהם את החוף של עכו היה בעיקר הביוב של עכו שזרם לים.

אלון זס”ק: אחרי מהלך אכיפה ובתי משפט, נבנה מט”ש עכו לתפארת והוא עובד היום כמו שצריך.

אלון זס”ק: כרגע השפכים של העיר מטופלים.

אלון זס”ק: דבר שני, היו עוד מזהמים, ואני מדבר על ביוב באיכות גולמית, זאת אומרת, זיהומים הרבה יותר קשים.

אלון זס”ק: זה כל הביוב של טמרה שזרם עד לא מזמן.

אלון זס”ק: לפעמים הוא עדיין זורם.

אלון זס”ק: כיום הוא מופנה למט”ש עכו.

אלון זס”ק: כשמדברים על כרמיאל אנחנו מדברים על מעלה הנחל.

אלון זס”ק: זאת אומרת, לקולחים יש עוד זמן והם מתנקים באופן טבעי במהלך זרימת בנחל.

אלון זס”ק: דבר שני, מט”ש כרמיאל מטפל בקולחים ומביא אותם לרמת טיפול של איכות שניונית.

אלון זס”ק: אם הוא היה מטפל בכמויות שהוא מסוגל לטפל, אזי יש מתקן סינון שמעביר את הקולחים השניונים למתקן הסינון.

אלון זס”ק: הם עוברים טיפול שלישוני ואז הם יכולים להיות מופנים בכלל להשקיה.

אלון זס”ק: זה המצב האידיאלי מבחינתנו.

אלון זס”ק: כיום, מכיוון שלפעמים מגיעים לספיקות שהמט”ש לא מסוגל לטפל בהן, אז מתקן הסינון לא מסוגל לקחת את הקולחים האלה וכל הכמות של ה-25,000 קוב לפעמים זורמים לנחל.

אלון זס”ק: מדובר בקולחים שניוניים.

אלון זס”ק: אנחנו גם מפסידים את המים האלה.

אלון זס”ק: אני מניח שרשות המים תוכל לדבר על זה רבות.

אלון זס”ק: סך הכל המים האלה חשובים לכולנו וכולנו רוצים אותם.

דב חנין: מה מפריע לכם להגיע למצב שבו תהיה מסוגלים לטפל בכל כמות המים שמגיעה אליכם ולהעביר אותה את הסינון הנדרש לטיפול שלישוני?

אלון זס"ק: יש תוכניות.

אלון זס"ק: כולם יודעים שמודול שלישי, זאת אומרת, הרחבת המט"ש, תאפשר הגדלה וספיקה של 30,000 קוב ליום.

אלון זס"ק: היום זה 21,800 קוב, נכנסים 25,000.

אלון זס"ק: אם יבנו זה יספיק ל-30,000 ואז כל המים יוכלו לעבור לרמה שניונית וכולם יוכלו להיכנס למתקן השלישוני, לעבור למעבר דמון ומשם להשקייה.

אלון זס"ק: זה המצב האידיאלי.

אלון זס"ק: מה מונע את זה?

אלון זס"ק: 30 מיליון שקל.

דב חנין: מאיזה תקציב?

אלון זס"ק: חלק מהתקציב צריך להגיע מהאיגוד, חלקו מהמנהלת לתשתיות ביוב וחלקו מהרשויות שמחוברות למט"ש.

אלון זס"ק: זה כבר לא בתחום אחריותי.

אלון זס"ק: תפקידו של המשרד להגנת הסביבה הוא לאכוף.

אלון זס"ק: בכל עניין מט”ש כרמיאל הוגשה בקשה לפתיחת תיק חקירה פלילי בנושא של הזרמת ביוב ועבירות על הגנת הסביבה.

אלון זס"ק: אנחנו עובדים באמצעים החוקיים שיש לנו.

יוחנן פלסנר: אם אתה יודע שהמתקן לא מסוגל לקלוט את כל השפכים, אז איך אתה מטפל?

אלון זס"ק: הסמכויות שלי הן לאכוף.

אלון זס"ק: כרגולטור אני לא אמון על הקצאת הכספים.

יוחנן פלסנר: מי הגורם האחראי, מבחינתך?

אלון זס"ק: אני עובד מול יצרן השפכים, במקרה הזה איגוד ערים כרמיאל.

נמרוד אוטיץ: בעל הסמכות הוא משרד התשתיות, רשות המים ומנהלת הביוב הארצית.

נמרוד אוטיץ: היא זאת שצריכה להקצות את הכספים.

יוחנן פלסנר: אתה אומר שהיום אתם אוכפים.

יוחנן פלסנר: מה אתם עושים?

אלון זס"ק: אנחנו פותחים תיקים פליליים.

נמרוד אוטיץ: לא בטוח שזה יביא לפיתרון.

אלון זס"ק: זאב הקריא לך את המכתב.

אלון זס"ק: אני חושב שזאת הפעם הראשונה שכל חברי ועדת התכנון המחוזית חתמו על מכתב.

אלון זס"ק: הם פונים ומבקשים שיימצא הסכום.

יוחנן פלסנר: אם כך, הגורמים שקשורים לתהליך של בניית מט"ש או הרחבת המט"ש הקיים, הם איגוד ערים והרשויות הנמצאים שם.

אלון זס"ק: איגוד ערים, מנהלת תשתיות ביוב ורשות המים.

אלון זס"ק: מנהלת תשתיות הביוב ורשות המים שייכות למשרד התשתיות.

אלון זס"ק: צריכים לשים לב שזה ייתן את הפיתרון אבל המט”ש ואיגוד ערים כרמיאל צריכים לעשות עוד פעולות.

אלון זס"ק: אם אתה עושה הפרדה טובה בין נגר לנקז, אז בימי חורף אתה לא מעלה את הספיקות במט”ש ב- 30%עד 50%.

אלון זס"ק: זה מדד טוב מאוד לכך שאין הפרדה כמו שצריך.

אלון זס"ק: או, למשל, פיקוח על התעשייה על מנת שהאיכויות שיגיעו למט"ש יהיו כאלה שהמט"ש יהיה מסוגל לטפל בהם.

אלון זס"ק: אם אתה מגיע עם איכויות גרועות מידי המט”ש לא מסוגל לטפל.

אלון זס"ק: אי אפשר לקחת את זה למתקן הסינון השלישוני ואז בעצם אין לך מה לעשות עם הקולחים ואתה חייב להזרים אותם.

אלון זס"ק: אלה פעולות שהאיגוד צריך לעשות בכל מקרה ואלה חלק מהדברים שאנחנו דורשים ממנו ואוכפים במסגרת הפעילות שלנו.

יוחנן פלסנר: מבחינתו הסיבה היא כלכלית?

נמרוד אוטיץ: יש לזה שווי כלכלי דיי גדול, וזה לא פשוט.

יוחנן פלסנר: זאת גם סוגיה של מיליוני שקלים?

נמרוד אוטיץ: אני לא יודע.

נמרוד אוטיץ: צריך למפות ואי אפשר לתת תשובה על סמך ניחוש.

יוחנן פלסנר: אתה מדבר על 30 מיליון שקלים.

יוחנן פלסנר: כשאתה משווה בין רשות המים, מנהל התשתיות, איגוד ערים, איך מתחלקת הנשיאה בנטל?

אלון זס"ק: מי שמקים זה בעצם הרשות.

אלון זס"ק: היא מקבלת הלוואות ומענקים מהמדינה דרך מנהל לתשתיות ביוב.

אלון זס"ק: במחוז הצפון יש בעיה כי כדי לקבל הלוואות כאלה אתה צריך שלרשויות יהיה לך כושר החזר.

אלון זס"ק: לפעמים לרשויות האלה אין כושר החזר ואפילו את ההלוואות האלה הן לא מסוגלות להחזיר.

אלון זס"ק: אפשר לראות את זה במט”ש של נטופה, שבו מדובר על סכום קטן יחסית של 7 מיליון שקלים.

אלון זס"ק: שימו לב שההלוואות האלה הן חצי הלוואה וחצי מענק.

אלון זס"ק: אם אין כושר החזר ומשרד הפנים הוא זה שקובע את כושר ההחזר של הרשויות, על פי כללי האוצר אי אפשר לתת להם כסף.

אלון זס"ק: כאן הבעיה.

יוחנן פלסנר: אם מתקבלת החלטה על בניית מט”ש, כמה זמן זה לוקח?

אלון זס"ק: אני מניח ששנה וחצי שנתיים.

עבאס זכור: אז בתקופה הזאת החופים יישארו סגורים?

אלון זס"ק: נאמר כך: בשנה וחצי הקרובות, עד שמט"ש כרמיאל לא ישודרג ולא יוסף לו מודול שלישי, אתה תקבל את אותן איכויות.

אלון זס"ק: לפעמים יש מצבים שלמרות שלמט"ש כרמיאל יש ספיקות כאלה גדולות, הוא מסוגל לטפל בזה והאיכויות מספיק טובות על מנת שהמתקן השלישוני יעבוד ואז הכל עובר להשקיה.

אלון זס"ק: אבל לא תמיד זה המצב.

יוחנן פלסנר: להערכתך, יש פיתרון ביניים כדי להקטין את הנזק בטווח הקצר עד שפותרים על ליבת הבעיה?

אלון זס"ק: איגוד ערים כרמיאל ביקש, בזמנו, למלא את אחד מהמאגרים בקולחים האלה, אבל הוא נדרש לעשות מספר עבודות על מנת שיאפשרו למאגר הזה לטפל באופן חלקי בנושא.

אלון זס"ק: הוא לא ביצע את העבודות האלה.

אלון זס"ק: צריכים לשים לב שהמט”ש הוא בחצי בעלות של מקורות וחצי בבעלות של איגוד ערים כרמיאל.

אלון זס"ק: הוא לא ביצע את העבודות ולכן הוא סורב לבקשה לצו הרשאה.

אלון זס"ק: לכן הוא גם לא יכול למלא את המאגר הזה.

אלון זס"ק: היה פיתרון ביניים, שהצריך מהם השקעה כספית די נמוכה, משהו כמו מיליון שקל, אבל לא נעשה דבר בנושא.

יוחנן פלסנר: לכמה זמן יכול לעזור שימוש במאגר כזה?

יוחנן פלסנר: הוא מספיק גדול כדי להכיל את הכמות לשנה וחצי הקרובות?

אלון זס"ק: זה מחייב עבודות מקדמיות.

אלון זס"ק: המאגר לא היה שייך להם.

אלון זס"ק: הם צריכים לתאם את זה עם איגוד המשתמשים.

אלון זס"ק: אם הם היו עושים את זה כמו שצריך באוגוסט שעבר, אז היינו נפטרים מזה.

אלון זס"ק: בחצי שנה הקרובה המצב לא ייפתר.

יוחנן פלסנר: נציג אדם טבע ודין, בבקשה.

אהרון דותן: אני ביולוג ימי ומאז שנות השבעים אני חוקר את מפרץ עכו.

אהרון דותן: אני עשיתי את הסקרים הביוטיים שנעשו שם ב-10 השנים האחרונות.

אהרון דותן: ראשית, מפרץ עכו כמעט סגור.

אהרון דותן: יש לנו חצי אי של האי עכו.

אהרון דותן: מעבר לזה יש רכס כורכר, כך שכל טיפת מים שמגיעה לאזור, נשארת שם להרבה זמן.

אהרון דותן: לא זרמים ולא שיטפונות, הכל מגיע לשם.

אהרון דותן: כלומר, כאשר אדם בערבה או אדם בכרמיאל מזהם את הנחל, העסק מגיע לעכו וגורם לבעיות מאוד חמורות בתחום הזה.

אהרון דותן: אני לא יודע איך אנשים שכחו, שאבל מול עכו נמצא שפך תמלחות.

אהרון דותן: למעשה אלה שפכים תעשייתיים מטופלים בצורה חלקית.

אהרון דותן: זה גם נכנס לאותו מקום, כך שמפרץ עכו, הרבה מאוד שנים, נמצא בעיה חמורה מאוד.

דב חנין: התמלחות נכנסות מאותו מקום.

אהרון דותן: מעבר לזה, חשוב לציין שלעומת סגירת החופים בעכו, 30 מיליון זה חלק קטן מאוד.

אהרון דותן: בניגוד לסגירת החופים במקומות שונים בארץ שסוגרים היום ופותחים אחרי שבועיים, פה אנחנו מדברים על משהו כרוני שנמשך שנים.

אהרון דותן: צריך לזכור שבעכו אין תחלופה.

אהרון דותן: חוף הרחצה הקרוב ביותר מצפון הוא שבי ציון.

אהרון דותן: חוף הרחצה הקרוב ביותר מדרום הוא קריית ים.

אהרון דותן: משם, אזור עצום מכרמיאל וכל הישובים של בקעת סחנין, זה המקום שבו מתרחצים.

אהרון דותן: אנחנו טוענים ש-30 מיליון זה כסף קטן לעומת הכספים שהולכים לאיבוד.

אהרון דותן: אני עוד לא מדבר על נזקים נוספים כמו סגירת בארות.

אהרון דותן: מבקר המדינה דיבר לפני שנתיים על מט"ש עכו.

יוחנן פלסנר: מט"ש עכו כבר נפתר.

אהרון דותן: סליחה, אני מדבר על מט"ש כרמיאל.

אהרון דותן: הוא דיבר על זה שאין דרך לתפעל אותו בצורה הזאת.

יוחנן פלסנר: תודה, הבנו שיש בעיה עם מט"ש כרמיאל.

נמרוד אוטיץ: לגבי מסוף אלה, שאדוני הזכיר.

נמרוד אוטיץ: אנחנו שוללים את כל מה שנאמר פה.

נמרוד אוטיץ: מדובר פה בשפכים מטופלים.

נמרוד אוטיץ: אנחנו מבצעים פיקוח עליהם.

נמרוד אוטיץ: מסוף אלה מאחד את הפרנציפ של איחוד תשתיות.

נמרוד אוטיץ: מדובר בשפכים מטופלים שזורמים בהיתר.

נמרוד אוטיץ: אנחנו מבצעים עליהם פיקוח.

נמרוד אוטיץ: זה לא דומה למקור זיהום שגורם לסגירת חופי עכו.

דב חנין: הכוונה היא שהחומרים שמוזרמים הורגים את כל החיידקים וכל דבר אחד.

נמרוד אוטיץ: ידעתי שזה מה שתגיד, אבל זאת אמירה לא הוגנת.

אוהד שגב: במשך כמה שנים קורה דבר מדהים, במיוחד מאז שחיברו את מט"ש כרמיאל.

אוהד שגב: המדינה מגלגלת עיניים למעלה, ובמיוחד המשרד לאיכות הסביבה, שהכריח את מט"ש כרמיאל להוסיף את ערבה ואת דיר חנא, וזאת כאשר הם ידעו שהוא לא מוכן.

אוהד שגב: זה לא בא בהפתעה, הם הביאו אותו להגלשה במודע.

אוהד שגב: יושבים פה אנשים ומספרים את הסיפור.

אוהד שגב: הם אומרים שהם אוכפים.

אוהד שגב: מצד אחד הם נותנים לאיגוד ערים כרמיאל בראש - - -

דב חנין: למה המשרד להגנת הסביבה ולא משרד התשתיות?

אוהד שגב: גם משרד התשתיות.

אוהד שגב: אותנו, כרשות מקומית, זה לא מעניין.

דב חנין: משרד התשתיות הוא האיש הרע הגדול פה.

יוחנן פלסנר: המשרד להגנת הסביבה אוכף והמשרד התשתיות אמור לספק את התשתית.

אוהד שגב: לפי טענת איגוד ערים כרמיאל, מי שהכריח אותם זה המשרד לאיכות הסביבה.

אוהד שגב: בסופו של דבר זה הביא אותו להגלשה.

אוהד שגב: איגוד ערים כרמיאל, מהסיבות שלו, מנסה להוציא את ה-32 מיליון שקל האלה מכל מקום אחר חוץ מהכיס של כרמיאל עצמה.

אוהד שגב: כנראה שהסיבות של עדי אלדר ברורות.

אוהד שגב: אני לא מכיר איך בנו את המט"ש בכרמיאל, בשיטת BOT או בשיטה כזאת או בשיטה אחרת, אבל מישהו פה מנסה, על חשבון גב התושבים של עכו, להרוויח את המיליונים שלו.

נאדיה חילו: אני גם לא מתרשמת שיש פיתרון.

אוהד שגב: הסיפור הזה חוזר על עצמו כמה שנים.

אוהד שגב: במקום לקחת אחריות – זה בידיים של משרד התשתיות ובידיים של המשרד לאיכות הסביבה, במסגרת צו לתיקון המעוות.

אוהד שגב: כפי שהקימו את מט"ש געתון, צריכים לעשות ולחייב אחר כך את מי שצריכים לחייב.

אוהד שגב: במקום זאת ממשיכים לגלגל את הבעיה לרשויות, אוכפים לא אוכפים, ובסוף אנחנו מגיעים פה לשולחן בפינג פונג מול משרד הבריאות, שהוא לא רלוונטי לעניין.

אוהד שגב: המאבק שלנו הוא לא עם משרד הבריאות.

אוהד שגב: משרד הבריאות עושה את התפקיד שלו.

אוהד שגב: אנחנו משתדלים לא לעשות את זה באופן גורף אבל בסוף זה לא הויכוח וזה לא העניין.

אוהד שגב: העניין הוא שהמשרד להגנת הסביבה יחד עם משרד התשתיות ורשות המים, ולא חשוב כרגע מה חלוקת האחריות, מתנערים מהסיפור הזה.

אוהד שגב: הם גרמו במודע לסיפור הזה.

אוהד שגב: 50,000 התושבים של עכו, פלוס תושבים אחרים שלא גרים בעכו ורוצים לבוא ולרחוץ בים, נפגעו.

אוהד שגב: כל שנה אנחנו מגיעים לפה בתאריך הזה.

אוהד שגב: יש בעכו עשרות אלפי תלמידים שאין להם לאן ללכת.

אוהד שגב: המשרד לאיכות הסביבה מספר שעכו זיהמה כל הזמן את המים.

אוהד שגב: זה לא היה בחוף הזה.

יוחנן פלסנר: מה השורה התחתונה מבחינתך?

אוהד שגב: חייבת להתקבל החלטה להוציא שרשות המים והמשרד לאיכות הסביבה יפעלו בעצמם לעשות את התיקון באופן מיידי.

אוהד שגב: שיאספו את ה-32 מיליון האלה ואחר כך יריבו עם עדי אלדר או עם הרשויות.

אוהד שגב: במשרד הפנים יש מנגנונים להוריד מענקי איזון, לא להעביר כספים.

אוהד שגב: יש למדינה מיליון מנגנונים כאשר היא רוצה להיכנס לכסף של רשות מקומית.

דב חנין: השערורייה היא שערורייה גדולה ולא חדשה.

דב חנין: אם המדינה לא תיקח אחריות - לצורך העניין השחקן הראשון הוא דווקא משרד התשתיות, אבל אני מוכן להכניס גם המשרד לאיכות הסביבה וכל משרד אחר.

דב חנין: המדינה לא יכולה להתנער ולהטיל את העניין על רשויות מקומיות שאין להן תקציבים וגם לא יהיו להן תקציבים.

דב חנין: הן לא מסוגלות לתת החזרים.

דב חנין: זה לא יקרה.

דב חנין: כל עוד המדינה לא נכנסת – אנחנו יודעים שזאת לא בעיה של עכו, של כרמיאל או של סחנין, זאת בעיה של מדינת ישראל.

דב חנין: הסכום הוא סכום קטן בכדי לפתור בעיה שמציקה להרבה אנשים.

נאדיה חילו: אני מצטערת שנכנסתי באיחור.

נאדיה חילו: ניהלתי ישיבה של ועדת זכויות הילד.

נאדיה חילו: מאז שאני בכנסת, השתתפתי לפחות בעוד שני דיונים בנושא הזה.

נאדיה חילו: כל פעם הנושא עולה.

נאדיה חילו: מדובר בתופעה חמורה.

נאדיה חילו: בשורה התחתונה אני לא מתרשמת שיש דרך לפיתרון.

נאדיה חילו: אנחנו רוצים שהילדים והמשפחות יוכלו ליהנות מהים.

נאדיה חילו: השאלה איך אנחנו מגיעים לאותה תוצאה?

נאדיה חילו: כל האמצעים כשרים כדי להגיע לתוצאה הזאת.

נאדיה חילו: המשרדים השונים שצוינו כאן, אמורים לתת פיתרון לעניין.

נאדיה חילו: אני מציעה לתחום את זה בזמן.

נאדיה חילו: יושב ראש הוועדה יקבל מהמשרדים את הפיתרונות שלכם כדי שנוכל להגיע לתוצאה שתוך זמן נקוב תיפתר הבעיה.

נאדיה חילו: מי עושה מה והוועדה תפקח על כל הנושא הזה.

עבאס זכור: אני מצטרף למה שאמר מנכ"ל העיריה, דהיינו, קודם לעשות ואחר כך לחייב את הגורמים.

עבאס זכור: אמנם קיים איסור להתרחץ, אבל בפועל ילדים הולכים לים ומסכנים את עצמם.

עבאס זכור: חייבים למצוא פיתרון כמה שיותר מהר.

יוחנן פלסנר: אני מציע את הסיכום הבא: ראשית לגבי הבעיה המיידית של יכולת הרחצה בים.

יוחנן פלסנר: אדוני, נציג משרד הבריאות.

יוחנן פלסנר: יש כאן בעיה אקוטית וקשה והתושבים סובלים ממנה.

יוחנן פלסנר: לך יש אחריות על נושא הבריאות ואני מכבד את האחריות הזאת.

יוחנן פלסנר: לי אין את האחריות הזאת.

יוחנן פלסנר: אני מציע שתשקול לראות איפה יש מקום למרחב גמישות.

יוחנן פלסנר: למשל, מדידות יותר תכופות, יכולת לתחום את היקף האיסור בצורה כזאת שעד שנגיע לפיתרון, נוכל בינתיים לתת מענה לצורך בהפעלת החופים.

יוחנן פלסנר: אני משאיר את זה לשיקול דעתך אבל אתה רואה שהצורך כאן הוא אמיתי.

יוחנן פלסנר: אף אחד לא רוצה להתנגח עם משרד הבריאות ועם האחריות שלך כלפי התושבים.

יוחנן פלסנר: אני מבקש ממשרד הבריאות לשקול לעשות בדיקות יותר תכופות.

יוחנן פלסנר: אולי יהיה ניתן לאפשר רחצה במקומות מסוימים.

יוחנן פלסנר: בהקשר הרחב יותר, הייתי מציע שני דברים.

יוחנן פלסנר: הצעה ראשונה לגבי פיתרון ארוך הטווח.

יוחנן פלסנר: בהמשך להצעתו של מנכ"ל העיריה ושל חברי הכנסת, אנחנו פונים למשרד התשתיות, ובאמצעותו לרשות המים, למנהלת תשתיות הביוב, בבקשה או בדרישה להציע תוך חודש מתווה מוצע לפיתרון כך שהמט”ש יוכל להחיל את כל הצרכים באותו אזור.

יוחנן פלסנר: ללא ספק זוהי אחריות של המדינה.

יוחנן פלסנר: אנחנו מבינים שאחרת המצב לא ייפתר כי המקורות התקציביים ברמה המוניציפאלית לא יימצאו.

יוחנן פלסנר: אנחנו מבקשים ממשרד התשתיות, יחד עם איגוד המים לנסות לגבש פיתרון ולבדוק את ההיתכנות של פיתרון ביניים: אולי שימוש במאגר?

יוחנן פלסנר: מה זה אומר מבחינת השמשת המאגר?

יוחנן פלסנר: במסגרת אותו פיתרון תתייחסו לשאלה האם כדאי להשתמש בפיתרון ביניים?

יוחנן פלסנר: יכול להיות שאין כאן כדאיות.

יוחנן פלסנר: אני מבקש שיציגו פיתרון שלם גם לסוגיה הזאת.

יוחנן פלסנר: יחד עם חברי הכנסת אנחנו מתחייבים להמשיך ולעקוב אחר הסוגיה.

יוחנן פלסנר: תוך חודש אנחנו אמורים לקבל דוח של משרד התשתיות, בתאום עם כל הגורמים הרלוונטיים ואנחנו נקיים על זה דיון.

יוחנן פלסנר: אני מניח שעד אז תישאר הבעיה של תושבי עכו והרחצה בחופים.

יוסף עמר: למה ועדת הפנים בכנסת לא תפנה לאוצר בדרישה לבנות חוף חלופי שייתן מענה לתושבי עכו?

יוחנן פלסנר: הזיהום בחופי עכו כל כך קשה והדרך להתמודד איתו הוא לא להזיז את הים.

יוחנן פלסנר: תודה רבה, הישיבה נעולה.