ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 827, 2008-06-24 13:00

סטס מיסז'ניקוב: אני פותח את ישיבת ועדת הכספים.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו דנים בהצעת חוק שירותי הדת היהודיים (תיקון), התשס"ח-2007, מתוך חוק ההסדרים, פרק דתות.

ראובן ריבלין: הצעה לסדר.

ראובן ריבלין: הואיל ואני יחד אתך, ונדמה לי שברוב הישיבות היה גם חבר הכנסת סלומינסקי, ניסינו למצוא פתרונות שונים בנושא חובות העבר בלעדיהם שום רפורמה לא תצליח, שכן הרפורמה היא רק מילה ומס שפתיים לרצון לטפל בעניין שבלי טיפול שורש בחובות העבר, לא תצליח אף מועצה דתית להתכונן משום שאין בכוחו של המשרד עצמו, בלי משרד האוצר, להסדיר את חובות העבר.

ראובן ריבלין: בכל זאת יש לנו כאן את פרק ב' שהוא פרק חשוב מאוד לניהול העניינים השוטפים שבו מדובר גם על הקבורה הרוויה, גם על הדרכים לעודד אותה, גם על הנושאים של תקצוב וכיוצא באלה.

ראובן ריבלין: אני מציע שאנחנו נפצל את פרק ב' לפי סעיף 122 ונאשר אותו.

סטס מיסז'ניקוב: למה אתה מתכוון בפיצול?

ראובן ריבלין: אנחנו יכולים להצביע על החוק, בעדו או נגדו, ואנחנו רוצים להמשיך לנסות ולתת פתרונות שאינם בידינו.

ראובן ריבלין: הואיל ויש פרק מפורש שהוא פרק שכולם רוצים לפתור אותו כי הוא פותר בעיות שוטפות.

ניסן סלומינסקי: אתה מדבר על כל החוק?

סטס מיסז'ניקוב: על כל הסעיף.

ניסן סלומינסקי: היו כמה חלקים.

ראובן ריבלין: יש ארבעה נושאים.

סטס מיסז'ניקוב: אני מניח שאנחנו יכולים לפצל את זה.

תומר רוזנר: בהצעת החוק יש ארבעה נושאים.

תומר רוזנר: אם אתם רוצים לפצל נושא אחד מתוך הארבעה, זה אפשרי.

סטס מיסז'ניקוב: את חובות העבר, אנחנו אומרים שאנחנו מטילים על הממשלה, אבל אם אנחנו מפצלים את הסעיף הזה, זה אומר שאנחנו גם לא מאשרים תקצוב שוטף.

ראובן ריבלין: יש 1 חלקי 12.

סטס מיסז'ניקוב: אומר השר ששם הם נחנקים.

ראובן ריבלין: אין לי בעיה לאשר את התקצוב השוטף.

ראובן ריבלין: רפורמה לא יכולה להיות מס שפתיים או איזושהי סיסמה.

ראובן ריבלין: צריכה להיות רפורמה שבאה לפתור בעיות עבר ויציאה לעתיד חדש, תוך צפיית פני עתיד עם פתרון העבר.

ראובן ריבלין: לומר רפורמה שתשאיר את כל המערכת בשוקת שבורה, זה דבר שהוא לא מתקבל על הדעת.

ראובן ריבלין: נדמה לי שהשר מבין זאת.

ראובן ריבלין: אם היה אומר השר שהוא מוכן לקבל את הרפורמה כפי שהיא מבלי שיש לו פתרון לגבי חובות העבר שלא יאפשרו בכלל פתיחת רפורמה.

יצחק כהן: יש פה את הנושא של נוסחת התקצוב שחייבים לעשות אותה ושהיא הבסיס לכל תוכניות העבר.

יצחק כהן: יש עוד נושא אחד שהוא נושא של תעריפי הקבורה, פרק הקבורה, שזה נושא אקוטי ביותר.

יצחק כהן: יושב כאן יושב-ראש חברה קדישא תל-אביב.

יצחק כהן: גם את נושא נוסחת התקצוב וגם את נושא הקבורה, אלה נושאים שצריכים לאשר אותם היום.

ראובן ריבלין: אין בעיה.

ראובן ריבלין: אני מצביע בעד.

ניסן סלומינסקי: נוסחת התקצוב ברורה לך?

ניסן סלומינסקי: אתה מסכים אתה?

ראובן ריבלין: משרד האוצר מסכים לנוסחת התקצוב?

יצחק כהן: כן.

ראובן ריבלין: אין לי בעיה.

סטס מיסז'ניקוב: שלא תהיה טעות.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו לא מאשרים רק את נוסחת התקצוב אלא אנחנו מאשרים תקצוב.

סטס מיסז'ניקוב: ברגע שאנחנו מאשרים תקצוב ואנחנו רוצים לפצל את חובות העבר, זה לא מסתדר אחד עם השני.

ראובן ריבלין: איך תקבל תקצוב בלי חובות העבר?

ראובן ריבלין: מה תעשה?

סטס מיסז'ניקוב: זה בדיוק מה שאני אומר.

סטס מיסז'ניקוב: אי אפשר לתקצב בלי חובות העבר.

יצחק כהן: אפשר.

ראובן ריבלין: השר אומר שהוא יכול.

יצחק כהן: האידיאלי ביותר היה לטפל גם בנושא חובות העבר ולגמור את זה עכשיו, אבל זה לא תלוי אחד בשני והאוצר מבטיח לטפל בנושא הזה בנפרד.

סטס מיסז'ניקוב: עם כל הכבוד, ברגע שאנחנו נאשר את נוסחת התקצוב והתקצוב השוטף, כל הדברים האלה ייפלו על הרשויות.

סטס מיסז'ניקוב: חובות העבר ייפלו על הרשויות.

רביב סובל: לא ייפלו על הרשויות.

סטס מיסז'ניקוב: בוודאי שהם ייפלו על הרשויות.

רביב סובל: לא.

סטס מיסז'ניקוב: אם רביב סובל אומר שזה לא ייפול על הרשויות, זה אומר לי שזה כן ייפול עליהן.

ניסן סלומינסקי: הוא אומר שבכלל אין חובות עבר.

רביב סובל: הסיכום שהושג עם משרד הדתות בתיאום עם המשנה ליועץ המשפטי לממשלה הוא שהמדינה תישא ב-50 אחוזים מהחובות וב-50 אחוזים מהחובות תישא המועצה הדתית וזה ייקרא כחוב מוכר של המועצה הדתית והוא ימומן מתקציבה לפי היחסים של 40-60.

סטס מיסז'ניקוב: זאת אומרת, 60 אחוזים מה-50 אחוזים מהחוב נופלים על רשות מקומית.

רביב סובל: לא.

אביגדור אוחנה: לאחר התיקון שייכנס עכשיו בחוק, שיעורי ההשתתפות ישתנו כך שאפשר לומר שכל המועצות בהן יש חובות שכר, שיעור ההשתתפות יהיה נמוך מ-60 אחוזים באופן משמעותי.

סטס מיסז'ניקוב: מה זה באופן משמעותי?

סטס מיסז'ניקוב: דבר אתי באחוזים.

אביגדור אוחנה: זה יכול להגיע גם ל-25 אחוזים, ל-35 אחוזים או ל-45 אחוזים.

ניסן סלומינסקי: רביב, את היתרה הזאת אתם אומרים שאתם תממנו?

ניסן סלומינסקי: רשות שצריכה להשתתף למשל ב-30 אחוזים, גם בחובות העבר זה יהיה?

ניסן סלומינסקי: לפי האלכסון נופלים על הרשות 30 אחוזים, מי משלם את ה-70 אחוזים הנותרים?

ניסן סלומינסקי: נשמע אם הכוונה שזה יחול גם לגבי חובות העבר.

סטס מיסז'ניקוב: הוא מדבר על חובות העבר.

סטס מיסז'ניקוב: לי מפריע משהו אחר.

סטס מיסז'ניקוב: אמר מנכ"ל משרד הדתות שיש אלכסון שהוא 25 אחוזים, יש 35 אחוזים, אבל עדיין יש גם 60 אחוזים שהם בגדר האלכסון.

נועה בן-אריה: לפי ההצעה החדשה אפשר להגיע גם ל-80 אחוזים.

יצחק כהן: הערה לפרוטוקול.

יצחק כהן: המקומות שם זה 60 אחוזים, אלה רשויות חזקות, שם כמעט ואין בעיה.

יצחק כהן: הבעיות הן ברשויות החלשות שלא העבירו את הכספים.

סטס מיסז'ניקוב: אתה רוצה עכשיו להטיל עליהם 35 אחוזים?

יצחק כהן: לא.

ראובן ריבלין: אני מוכרח לומר לך שמאז ישבנו בפעמיים הקודמים והיום, יש פה מהפך ועל זה צריך לברך.

ראובן ריבלין: השאלה היחידה שנשארת היא מה עם כל אותן רשויות שהן נטולות יכולת פירעון מוחלט.

רביב סובל: המהלכים ייעשו בתיאום עם משרד הפנים.

רביב סובל: נשאלה שאלה מה קורה לגבי רשויות שהן בתוכניות הבראה.

רביב סובל: לגבי רשויות שהן בתוכניות הבראה, ביחד עם משרד הפנים, במידה שנגיע למסקנה שבמסגרת תוכנית ההבראה לא ניתן לעמוד באותן תוספות נוספות, אז – במסגרת תוכנית ההבראה של אותה רשות מקומית – יינתן מענה ספציפי ונקודתי לאותה רשות מקומית.

רביב סובל: זה לא קשור לשיטה בכללותה.

רביב סובל: בנושא הזה יינתן מענה ספציפי בהתאם לרשויות שנמצאות בתוכניות הבראה.

נועה בן-אריה: כאשר אתה מדבר על חובות עבר, אתה מתייחס גם לתקציבים שהם עדיין שנויים במחלוקת, שהם עוד לא אושרו לפחות בפרוצדורה הרגילה?

רביב סובל: לא.

נועה בן-אריה: צריך לשים את הדברים על דיוקם.

נועה בן-אריה: יש מקומות בהם יש חוב עבר מכיוון שיש מחלוקת לגבי אישור התקציב.

רביב סובל: חוב עבר שיש לגביו מחלוקת, מבחינת המועצה הדתית הוא בצד ההכנסה שלה.

רביב סובל: הוא הכנסה לקבל בסימן שאלה.

רביב סובל: בעניין הזה תהיה בדיקה משפטית.

רביב סובל: בכל מקום שהייעוץ המשפטי יאמר שאין אפשרות משפטית לגבות מהרשות את החוב, הוא מצד אחד יימחק.

רביב סובל: אנחנו לא מדברים גם על גבייה מהרשות את חובות העבר שהם במחלוקת וגם על השתתפות שלה במימון הגירעון.

נועה בן-אריה: יש לא מעט כאלה.

נועה בן-אריה: צריך לקחת את זה בחשבון שיכול להיות שיהיה מצב שהרשויות המקומיות בכלל לא יצטרכו לשאת בנטל הזה של חובות העבר.

נועה בן-אריה: זה רק בהתייחס לעבר ועוד לא דיברנו על העתיד.

רביב סובל: בעניין הזה תתבצע בדיקה פרטנית.

רביב סובל: לגבי מקומות בהם יש חובות עבר שניתן לגבות אותם מבחינה משפטית, כמובן שבמסגרת תוכנית ההבראה אנחנו נעמוד על זה שהרשות המקומית תעביר את החוב שהיא חייבת מבחינה משפטית למועצה הדתית.

רביב סובל: זה בכלל לא במסגרת הדיון כאן.

רביב סובל: במקומות בהם רשומים חובות אבל הם חובות שלא ניתן לגבות אותם, הם כמובן יימחקו ואז מצבת החובות לטיפול במסגרת הסדר ההבראה תקטן.

רביב סובל: אני דיברתי על מה קורה עם החוב המוכר, אחרי שבוצעו כל הבדיקות המשפטיות והגיעו למסקנה איזה חוב, מה מצבת החובות העדכנית והגירעון של אותה מועצה.

נועה בן-אריה: אני לא מבינה איך רואים בזה הסדר.

ראובן ריבלין: אני מבין את הבעיה שאת מעלה.

ראובן ריבלין: האם אתם לא רואים בהתייחסות של משרד האוצר – ומשרד האוצר הוא המשרד שהדיבור שלו הוא קיומי לגבי הנושא – בעמדה כפי שהיא, שהיא מהווה התקדמות רבה או שאתם רואים בזה בדיוק אותו הדבר כפי שהיה קודם?

נועה בן-אריה: אני עוד לא רואה בזה פתרון.

נועה בן-אריה: אני לא מבינה איך במלים האלה אנחנו מוצאים פתרון, אבל אולי מישהו יכול להשכיל אותי בעניין הזה.

ראובן ריבלין: דיברנו על מקומות רבים שיש פתרון אבל הרשויות אמרו שאנחנו עושים כאן באמת מעשה מחוכם ביותר, וכי אנחנו מסתדרים בינינו על חשבונן.

ראובן ריבלין: זאת טענה שהוועדה התייחסה אליה במלוא הרצינות ואני מוכרח לומר שהיום אני שומע גישה מרחיקת לכת מהעמדה הראשונה שהייתה למשרד האוצר אלא אם כן אני טועה.

סטס מיסז'ניקוב: אם אני מבין נכון את מה שאמר רביב סובל, אנחנו דנים היום כבר על 50 אחוזים מהחובות.

ראובן ריבלין: נכון.

סטס מיסז'ניקוב: על זה אנחנו עושים את האלכסון.

סטס מיסז'ניקוב: עד עכשיו דיברנו על 100 אחוזים ועכשיו מדברים על 50 אחוזים.

ראובן ריבלין: אם אתם אומרים לנו שהתקדמנו בצורה רצינית ביותר, בבקשה.

ראובן ריבלין: אם אתם אומרים לי שמעוורים את עינינו, אנחנו נדון.

נתן נתנזון: ברשות

נתן נתנזון: כם, אני רוצה לומר שני דברים.

נתן נתנזון: יש כאן דבר אחד שהוא שאלת החובות ובשאלת החובות התקדמנו ב-50 אחוזים.

נתן נתנזון: כאן נתנו פתרון אבל צריך להבין שזה עוד לא פתרון.

נתן נתנזון: זאת אומרת, יצטרכו כאן לקבל מהאוצר איזושהי התחייבות.

נתן נתנזון: הסיפור הזה של מחיקה הוא לא פתרון.

נתן נתנזון: למחוק מספרים, זה לא נותן פתרון.

סטס מיסז'ניקוב: הוא לא אמר למחוק מספרים אלא הוא אמר לממן.

נתן נתנזון: כולנו שמענו את הדברים שהוא אמר.

נתן נתנזון: הוא אמר דברים ברורים.

נתן נתנזון: .

נתן נתנזון: את ה-50 אחוזים מתוך ה-60 אחוזים שהרשות המקומית הייתה צריכה לתת, המדינה תיתן.

נתן נתנזון: הבנו, זה יפה ותודה רבה.

סטס מיסז'ניקוב: זה לא מחיקת מספרים.

נתן נתנזון: יש חוב והחוב הזה באופן טבעי היה אמור להיות 40-60, כאשר זה כמו כל דבר אחר של חובות של מועצה דתית או כל תשלום של מועצה דתית מורכב מהכנסה של 40 אחוזים מדינה ו-60 אחוזים רשות.

נתן נתנזון: החוב היה אמור להיות באותו מבנה.

נתן נתנזון: בזמנו באו חברי ועדת הכספים ואמרו לאנשי האוצר שזה לא יבוא בחשבון כי לא יהיה על מה לבנות ולא ישלמו את זה.

נתן נתנזון: בא היום האוצר עם פתרון חלקי טוב ומתקדם ואומר שאת ה-60 אחוזים שהרשות המקומית הייתה צריכה לשלם, 50 אחוזים אנחנו, המדינה, נשלם, ואת ה-30 אחוזים הנותרים שהרשות צריכה לתת, כרגע זה עומד לפתחה של הרשות המקומית.

נתן נתנזון: אם היא תסכים, תיתן, אם היא לא תסכים, החוב הזה רשום.

נתן נתנזון: אמר קודם רביב שאם היא לא יכולה, ימחקו את זה מהספרים.

ראובן ריבלין: אולי לא הבנת מה הוא אמר.

רביב סובל: אני אתן הסבר על איך בונים הסדר הבראה.

סטס מיסז'ניקוב: עד עכשיו דיברנו על 100 אחוזים של החוב ואז לפי הנוסחה 60 אחוזים מאותם 100 אחוזים היו צריכות לממן רשויות מקומיות ו-40 אחוזים הייתה צריכה לממן המדינה.

סטס מיסז'ניקוב: בא רביב סובל ואומר ש-50 אחוזים מתוך ה-100 אחוזים, עליו.

סטס מיסז'ניקוב: מה-50 אחוזים הנותרים, 40 אחוזים גם כן עליו.

סטס מיסז'ניקוב: ה-60 אחוזים, הם באלכסון.

סטס מיסז'ניקוב: יש מקסימום 60 ומינימום 25 אחוזים.

סטס מיסז'ניקוב: כך אני מבין את זה.

סטס מיסז'ניקוב: זה נכון?

רביב סובל: כן.

ראובן ריבלין: רביב סובל הנהן בראשו כמה פעמים ואמר כן.

נתן נתנזון: הבעיה היא פשוטה.

נתן נתנזון: 50 אחוזים נפתרו על ידי המדינה ו-50 אחוזים הנותרים, יש בהם את ההשתתפות של הרשות המקומית.

סטס מיסז'ניקוב: מקסימום 60 אחוזים מה-50 אחוזים.

נתן נתנזון: נכון.

סטס מיסז'ניקוב: מינימום 25 ומקסימום 60 אחוזים.

ראובן ריבלין: הם ירדו מ-60 ל-30 אחוזים.

נתן נתנזון: זה מה שאני אומר כל הזמן, אבל ה-30 אחוזים – או פחות בהתאם לאלכסון – נשארים על חשבון הרשות.

נתן נתנזון: השאלה היא האם הדבר הזה לא ישאיר מצב בסופו של דבר שהגרירה הזאת עדיין פרובלמטית במסגרת ההבראה.

ראובן ריבלין: החשש שלך הוא במקומו.

נועה בן-אריה: אני לא הבנתי את הסיפא.

רביב סובל: יש סוגיה אחת שאת העלית וזאת סוגיית החובות שנקרא להם הלא מוכרים שבין המועצות הדתיות לבין הרשויות המקומיות.

רביב סובל: הסוגיה הזאת תיפתר במסגרת ההגדרה של מהו החוב המוכר.

רביב סובל: תיעשה בדיקה משפטית ויבדקו האם החוב תקף או לא תקף.

רביב סובל: אם החוב תקף, אזי הוא מקטין את מצבת החובות של המועצה הדתית ומצפים מהרשות המקומית להביא את מלוא הסכום הזה.

רביב סובל: לעומת זאת, אם החוב הזה אינו תקף, הוא נמחק ממצבת "הנכסים" של המועצה הדתות ויש לה את החוב המוכר.

נועה בן-אריה: עד כאן בסדר.

רביב סובל: אחרי שגמרו את כל התהליך הזה – ולא אלאה אתכם בהגדרת חוב מוכר במסגרת תוכנית הבראה, בהנחה שמוצאים מהו אותו מספר – הטיפול בו מתחלק כך ש-50 אחוזים המדינה נותנת וכמובן כפוף לאבני דרך, קיום הוראות התוכנית וכולי.

רביב סובל: 60 אחוזים על ידי המועצה הדתית.

רביב סובל: זה דבר שיתפרס על פני מספר שנים ולא במכה אחת זה נופל על המועצה הדתית.

רביב סובל: הנטל הזה יתחלק בין השותפים לתקצוב המועצה הדתית.

רביב סובל: כפי שציין אביגדור, כרגע זה 40-60, אבל במסגרת התיקון אנחנו מאפשרים לשנות את היחסים, כך שאלה יכולים להיות יחסים שונים מ-40-60.

נועה בן-אריה: גם לגבי היתרה של חוב העבר?

ניסן סלומינסקי: מדובר על זה.

נועה בן-אריה: התיקון יחול באותו אופן והוא ייכנס לשוטף?

רביב סובל: כן.

נועה בן-אריה: את זה רציתי להבין.

נועה בן-אריה: מכאן אנחנו צריכים לדבר בעצם על התיקון אדוני היושב-ראש, מכיוון שלגבי התיקון, למרכז השלטון המקומי יש התייחסות במהות, בעצם קביעת התקציב, אבל ברגע שנתחיל את הקריאה, אנחנו נבין ונעיר את ההערות הפרטניות.

סטס מיסז'ניקוב: התיקון הזה שמביא רביב סובל כבר מעוגן בהצעת החוק?

נועה בן-אריה: לא, זה חוב עבר כך שהוא לא יכול לעגן אותו.

תומר רוזנר: בשום פנים ואופן לא.

תומר רוזנר: אין שום זכר לזה בהצעת החוק.

סטס מיסז'ניקוב: איך אנחנו מתקדמים?

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו לא יכולים לאשר משהו שהוא לא כולל את מה שאמר רביב.

רביב סובל: הנושא של פתרון חובות מעולם לא היה חלק מהצעת החוק.

רביב סובל: על הדרך אמרתם שלא תאשרו לנו בצורה הזאת בלי שנאמר לכם מה אנחנו עושים עם פתרון חובות העבר.

ראובן ריבלין: אנחנו מאוד זהירים ורביב עונה לנו אחת לאחת כדי שלא תהיינה שום אי-הבנות.

ראובן ריבלין: הסכמתנו לאשר את החוק באה על סמך הדברים שהוא אמר כאן לפרוטוקול.

ניסן סלומינסקי: אי אפשר להוסיף את זה להצעת החוק?

ראובן ריבלין: צריך לשאול את הייעוץ המשפטי.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו דנו בחובות העבר בדרך אגב וזה לא היה מובנה בתוך החוק.

ראובן ריבלין: אם הוא רואה דרך להוסיף את זה, טוב, אבל אין דרך.

ניסן סלומינסקי: רביב אומר שאם מדובר בחוק, אפשר לשנות אותו בחוק ההסדרים, אבל בהבטחה שלו אף אחד לא יכול לגעת כי היא יותר חזקה.

נועה בן-אריה: אני אלך לבית המשפט עם הפרוטוקול?

שלמה שטרן: הפתרון הזה נותן פתרון חלקי מאוד לכל העובדים שיש להם חובות.

שלמה שטרן: במסגרת תוכניות הבראה יהיו עובדים שיצטרכו לפרוש.

שלמה שטרן: אם יש תקצוב ל-50 אחוזים איך יוחזרו להם החובות?

שלמה שטרן: יש הבטחה שהיתר יינתן בפריסה של 10 שנים ואז מה יהיה עם העובדים האלה?

אביגדור אוחנה: היתר יינתן מיד.

שלמה שטרן: מאיפה יהיה כסף?

ראובן ריבלין: ילכו לבית דין לעבודה ויקבלו את זה יחד עם הלנת שכר.

ניסן סלומינסקי: ייתנו הלוואה שההחזר שלה יתפרס.

ראובן ריבלין: אנחנו התקדמנו כאן התקדמות.

שלמה שטרן: התקדמנו התקדמות חלקית מאוד כאשר זה נוגע לזכויות העובדים.

רביב סובל: הרעיון הוא כפי שאומר חבר הכנסת סלומינסקי.

רביב סובל: תילקח הלוואה.

רביב סובל: מבחינת העובדים זה לא ישנה.

רביב סובל: החזר ההלוואה יתפרס על פני מספר שנים והוא ייכנס לתקציב השוטף.

תומר רוזנר: מה שאמר מר סובל עכשיו, משמעותו שגם את ה-50 אחוזים שלכאורה, לפי מה שאני מבין, שהממשלה מממנת בהלוואה לרשות.

רביב סובל: לא אמרתי שהממשלה ממנת בהלוואה לרשות.

תומר רוזנר: על איזו הלוואה דיברת?

רביב סובל: הלוואה היא הלוואה שהמועצה הדתית תיקח.

סטס מיסז'ניקוב: לצורך מה?

רביב סובל: לצורך טיפול בחוב הצבור שלה.

תומר רוזנר: אותו היא תממן מ-50 אחוזים המדינה ו-50 אחוזים היא?

רביב סובל: לא.

רביב סובל: נניח הגיעו למסקנה שגירעון העבר הם בסך של 100 שקלים ותוכנית ההבראה של המועצה היא לפטר איקס עובדים ולהוציא לפרישה וכולי, תוכנית לשנתיים הקרובות.

רביב סובל: היא קודם כל מקבלת 50 שקלים בכפוף לעמידה באבני הדרך של התוכנית.

רביב סובל: דבר שני אומרים לה ש-50 שקלים היא תיקח הלוואה שהחזרה יתפרס על מספר שנים.

ראובן ריבלין: ההלוואה היא בערבות מדינה?

רביב סובל: לא ברור.

ראובן ריבלין: אם לא תהיה ערבות מדינה, לא ייתנו להם הלוואה בשום מקום.

רביב סובל: מתקיימים דיונים עם החשב הכללי איך יוסדר הנושא.

רביב סובל: אנחנו ערים לבעיה.

ראובן ריבלין: אתם צריכים להסדיר את ההלוואה.

רביב סובל: יש דרך להגיע למצב בו ניתן יהיה לקבל את אותן ההלוואות וזה יסוכם עם החשב הכללי.

רביב סובל: יש שם איזשהו נושא של המחאת זכויות.

סטס מיסז'ניקוב: זה מספק אותך?

שלמה שטרן: עדיין לא.

שלמה שטרן: אם זה יהיה מעוגן, יכול להיות שכן.

סטס מיסז'ניקוב: הוא אומר שזה יהיה מעוגן עם החשב הכללי.

שלמה שטרן: צריך לבחון את זה.

אורית מלמד: יש משהו שלא ברור לי.

אורית מלמד: כאשר דיברת על חוב תקף, אני לא מבינה למה הכוונה.

אורית מלמד: השאלה מה קורה אם מדובר במועצה דתית שקבעה את התקציב שלה ולא הייתה לה הסכמה עם הרשות המקומית ולא הלכה עם ההליך הזה עד הסוף.

רביב סובל: זה לא חוב תקף.

נועה בן-אריה: על זה רביב סובל אומר שזה ייבחן משפטית ואם יוכח שזה באמת משהו שעבר את התהליך, אז זה יהפוך לחוב קיים.

אביגדור אוחנה: או שזה חלק מתקציב הרשות כאשר הרשות אישרה את העברת הסכומים.

נועה בן-אריה: השאלה הגדולה היא איך אנחנו מעגנים את כל מה שאנחנו אומרים כאן להסכם מחייב.

נועה בן-אריה: ללכת אחר כך לבית המשפט עם הפרוטוקול של ועדת הכספים?

נועה בן-אריה: לבוא עם הפרוטוקול הזה לבנק אוצר השלטון ולבקש אשראי?

נועה בן-אריה: עם מה לבוא?

נועה בן-אריה: אנחנו צריכים להיות פרקטים.

נועה בן-אריה: אני לא מבינה מה אנחנו עושים עם ההתחייבות הזאת שלא יכולה להיכנס למסגרת החוק אלא לכל היותר, כמו שאני מבינה כאן, היא יכולה להיות במסגרת פרוטוקול של ועדת כספים.

נועה בן-אריה: האם זה דבר אתו אני יכולה לבוא למרכז השלטון המקומי ולומר שבזה זה נגמר ונפתר ונמשיך לגלגל הלאה את הצעת החוק?

נועה בן-אריה: מחר התקציבים לא עוברים, ואז מה אני עושה?

נועה בן-אריה: הייתה כאן בוועדת הכספים נכונות מדהימה, הבטחות להחזיר 200 מיליון שקלים במענקים, להחזיר תקציבים שקוצצו וכולי, הדברים האלה אחר כך נפלו במסדרונות משרד האוצר ואגף התקציבים כאילו לא נאמרו כאן וכאילו לא נעשו.

רביב סובל: אני לא יודע מי מאנשי משרד האוצר הצהיר את ההצהרות שאת אומרת לפרוטוקול כאן ואחר כך חזר בו, אבל אני לא אחראי על נושא השלטון המקומי, כך שאני לא יודע על מה מדובר.

רביב סובל: בכל מקרה, אני לא מכיר סיטואציה בה באנו והסברנו איך הדברים יהיו מבחינתנו ואחרי כן שינינו את המצב.

אריה פרגון: יש הרבה מועצות דתיות שלא שנה אחת לא אישרו להן תקציב בפרוצדורה הרגילה אלא ארבע או חמש שנים.

אריה פרגון: אנחנו מדברים על מיליוני שקלים.

אריה פרגון: אומר משרד האוצר שהוא מכסה 50 אחוזים מהחוב והחוב האחר הוא אבוד, אבל מי מכסה את זה?

רביב סובל: לא אמרתי שהוא חוב אבוד.

אריה פרגון: אמרת אם לא אישרו.

ראובן ריבלין: כדי שלא תהיינה אי הבנות.

ראובן ריבלין: אנחנו כאן בוועדת הכספים רוצים לעזור ואנחנו לא מסכימים להפקרות.

ראובן ריבלין: היום יאשרו את התקציב בהתאם לקריטריונים כאשר משרד הפנים ומשרד הדתות יבואו וישבו ביחד.

ראובן ריבלין: לפי זה יקבעו את החוק.

רביב סובל: אי אפשר ללכת אחורה ואי אפשר לאשר את תקציב 2002.

ראובן ריבלין: יהיה תקציב של 2001 בעדכון ו-2003 יהיה של 2002 בעדכון.

ראובן ריבלין: כל אחד ילך שנה אחורה והתקציב שיאושר הוא אותו תקציב שבמהלך עניינים רגיל היה מאושר.

אריה פרגון: העיריות עובדות מה-1 בינואר עד ה-31 בדצמבר.

אריה פרגון: אי אפשר ללכת אחורה בתקציבים של עיריות.

אריה פרגון: מה שאישרת ונגמרה השנה ואישרת מאזן, זה אבוד.

אריה פרגון: השאלה היא לגבי חובות העבר שלא אישרו אותם לא בוועדת שרים וכולי.

אריה פרגון: אומר נציג האוצר ש-50 אחוזים הוא משלם ו-50 אחוזים נותרים שלא אושרו על פי כל הכללים, הוא קורא לזה "חוב מחוק".

רביב סובל: לא.

רביב סובל: לא אמרתי את המילה חוב מחוק.

ראובן ריבלין: הוא לא אמר.

ראובן ריבלין: הוא אומר שזה ישולם מהתקציב השוטף של השנים הבאות.

אריה פרגון: של מי, של העיריות?

רביב סובל: לא, של המועצה הדתית.

אריה פרגון: מאיפה?

רביב סובל: היא ניזונה בחלקה מהעיריות ובחלקה מהמדינה.

ניסן סלומינסקי: בגין זה יגדילו לה את התקציב?

רביב סובל: כן.

ראובן ריבלין: אחרת נפתח כאן חגיגה חדשה שכל מי שאישר תקציב, מיד יבטל את האישור.

אריה פרגון: ההצעה של רביב היא מצוינת, אבל צריכים לסגור את זה כי היו דברים מעולם כאשר דברים נאמרו כאן ואחר כך הגעת לאגף התקציבים באוצר ואמרו שזה לא נכתב.

אריה פרגון: זה צריך להיות סגור הרמטית בוועדה.

ראובן ריבלין: הפרוטוקול של הוועדה הוא חלק בלתי נפרד.

ניסן סלומינסקי: פרוטוקול הוועדה מחייב.

ניסן סלומינסקי: אני אומר לך מניסיון שסיכום עם רביב סובל שווה לי יותר מאשר זה יהיה כתוב.

ניסן סלומינסקי: חוץ מזה, יש את הפרוטוקול של הדברים.

דינה כהן: אם הרשות המקומית לא מעבירה את התקציב, מה אנחנו יכולים לעשות כדי לקבל את התקציב?

ניסן סלומינסקי: היא שואלת את זה על לוד אבל אני יכול לשאול את זה על מקומות אחרים, כולל מקומי.

ניסן סלומינסקי: ראש הרשות, למרות שיש חלוקה, לא רוצה להעביר ולא מעביר את החלק שלו.

רביב סובל: לזה בדיוק נועד כל תיקון החוק הזה, על מנת לבנות תהליך אפקטיבי ויעיל לפתרון הבעיות האלה.

ניסן סלומינסקי: אז שר הפנים מקזז.

ניסן סלומינסקי: אם זאת רשות שהיא נטולת מענק, הוא יכול להיכנס לחשבון.

רביב סובל: כן.

סטס מיסז'ניקוב: החוק הזה מדבר בדיוק על המצבים האלה.

סטס מיסז'ניקוב: דהיינו, אם רשות מקומית מסרבת להעביר לכם את הכסף, משרד הפנים מקזז או ממענק או נכנס לחשבון של הרשות.

ניסן סלומינסקי: רביב, אתם בדקתם במשרד המשפטים?

ניסן סלומינסקי: משרד המשפטים בישיבה הקודמת אמר שהוא לא בטוח שיש אפשרות לתת למשרד הפנים להיכנס לחשבון של רשות.

ניסן סלומינסקי: כך נדמה לי שאמר כאן נציג משרד המשפטים, אם אני לא טועה.

נתן נתנזון: הוא אמר שהוא לא בטוח שאפשר לחייב אותם בחובות, אבל ברגע שזה בחוק, זה אפשרי.

ניסן סלומינסקי: לא נמצא כאן נציג של משרד המשפטים?

קריאה: זה בסדר.

קריאה: זה מתואם.

ניסן סלומינסקי: וזה אפשרי ואין בעיה?

קריאה: הסעיף הזה היה בחוברת הכחולה והיא עברה את אישור משרד המשפטים.

קריאה: גם אם היו תיקונים, זה בסדר והסעיף הזה מאושר.

ניסן סלומינסקי: הסעיף הזה מאושר.

ניסן סלומינסקי: בסדר.

ניסן סלומינסקי: נרשם בפרוטוקול שגם משרד המשפטים מאשר את הפרוצדורה הזאת.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מתחילים לקרוא את הסעיפים.

תומר רוזנר: קודם כל, יש לנו תיקונים טכניים.

תומר רוזנר: חמשת התיקונים הראשונים הם תיקונים טכניים שמעבירים את הסמכויות לשר לענייני דתות בכל סעיפי החוק, כך שאפשר יהיה לקרוא אותם במהירות.

ניסן סלומינסקי: במקום ראש-הממשלה?

תומר רוזנר: כן.

ורד קירו-זילברמן: 2.

ורד קירו-זילברמן: תיקון חוק שירותי הדת היהודיים בחוק שירותי הדת היהודיים (נוסח משולב), התשל"א-1971 (להלן – חוק שירותי הדת) – (1) בכל מקום בחוק, למעט סעיפים 5 ו-12א – (א) במקום "שר הדתות" יבוא "השר לשירותי דת".

ורד קירו-זילברמן: (ב) במקום "לשר הדתות", יבוא "לשר לשירותי דת".

ורד קירו-זילברמן: (ג) במקום "השר לענייני דתות" יבוא "השר לשירותי דת".

ורד קירו-זילברמן: (ד) במקום "לשר לענייני דתות", יבוא "לשר לשירותי דת".

ורד קירו-זילברמן: (ה) במקום "ולשר לענייני דתות" יבוא "ולשר לשירותי דת".

ורד קירו-זילברמן: (ו) במקום "מהשר לענייני דתות", יבוא "מהשר לשירותי דת".

ורד קירו-זילברמן: (2) בסעיפים 3(ב), 7ג(ד1) ו-(ה), 7ד(ג), 10ב(א) ו-14א1(א), בכל מקום, במקום "השר" יבוא "השר לשירותי דת".

ורד קירו-זילברמן: (3) בסעיף 5, במקום "השר לענייני דתות, יבוא "השר לשירותי דת".

ורד קירו-זילברמן: (4) בסעיף 6 - (א) בסעיפים קטנים (ב2) עד (ב4) ו-(ב6), בכל מקום, במקום "השר", יבוא "השר לשירותי דת" ובמקום "לשר" יבוא "לשר לשירותי דת".

ורד קירו-זילברמן: (ב) בסעיף קטן (ב7), פסקה (2) – תימחק.

ורד קירו-זילברמן: בחוק ההסדרים, בעמוד 28,בסעיף 12א, פסקה (9): (א) בסעיפים קטנים (ג) ו-(ד), בכל מקום, במקום "שר הדתות" יבוא "שר המשפטים".

ורד קירו-זילברמן: (ב) בסעיף קטן (ה), לפני "סמכויות בית הדין" יבוא "שר המשפטים יקבע הוראות לעניין" והמלים "ייקבעו בתקנות בהסכמת שר המשפטים" – יימחקו.

תומר רוזנר: התיקונים שהוקראו עד עכשיו הם תיקונים טכניים והם באים בעקבות שינוי שם משרד הדתות למשרד לשירותי דת.

תומר רוזנר: בסעיף 1 שהוא סעיף 12א מדובר על סמכויות שהועברו על די הממשלה לשר המשפטים ולכן במקום שר הדתות, כתוב שר המשפטים.

תומר רוזנר: זה קשור לדין משמעתי של רבני עיר, לקביעת סדרי הדין וכולי.

תומר רוזנר: בנושא הזה הממשלה החליטה שהסמכויות האלה יהיו נתונות לשר המשפטים.

יצחק כהן: סליחה, זה לא שר המשפטים.

תומר רוזנר: זאת הצעת החוק.

יצחק כהן: ביקשתי למחוק את זה.

תומר רוזנר: זה לא קשור למינויים אלא לסדרי דין.

יצחק כהן: למה זה שר המשפטים ולא השר לשירותי דת?

יצחק כהן: זה היה אצל שר הדתות.

תומר רוזנר: זאת סמכות שהממשלה העבירה אותה לשר המשפטים וזאת סמכות שקשורה לקביעת דין משמעתי של רבני עיר וסדרי דין.

יצחק כהן: מה פתאום משרד המשפטים?

תומר רוזנר: זה מה שהממשלה החליטה.

יצחק כהן: לא.

שמעון אולמן: זה צריך לחזור לשר לענייני דת.

יצחק כהן: נכון.

תומר רוזנר: זה לא קשור לשר לענייני דת.

יצחק כהן: מה זה קשור לשר המשפטים?

יצחק כהן: מה שר המשפטים מבין אם רב עשה כתובה כך או אחרת?

יצחק כהן: עכשיו יש משרד וקודם לא היה משרד.

ראובן ריבלין: אני אומר לכם מה ההיסטוריה.

ראובן ריבלין: כאשר השר לענייני דתות עבר למשרד ראש-הממשלה אמר ראש-הממשלה שאת הדברים האלה הוא נותן למשרד המשפטים.

ראובן ריבלין: הואיל והיום החזירו את המצב לקדמותו, ובמצב לקדמותו לא העבירו לראש הממשלה שהעביר לשר המשפטים, ולכן כאשר ראש הממשלה העביר לשר המשפטים, צריכה הממשלה להחליט שכל מה שהיה בעבר לפני ביטול משרד הדתות, כל הסמכויות שהיו בידי שר הדתות חוזרות אליו.

סטס מיסז'ניקוב: למה אתה מתערב בזה?

סטס מיסז'ניקוב: כל הנושא הזה של האסטרטגיה הצבאית פעם היה במשרד הביטחון והיום הוא אצל שר התחבורה.

סטס מיסז'ניקוב: לשם מה אתה מתערב?

ראובן ריבלין: אני לא מתערב.

יצחק כהן: הסמכות היום נמצאת אצל שר המשפטים.

רביב סובל: אתה רוצה לעשות כאן תיקון.

ראובן ריבלין: תשאיר את זה כאן ותכתוב הסתייגות שלי.

סטס מיסז'ניקוב: אבל הוא ימשוך את החוק.

ראובן ריבלין: שימשוך.

ראובן ריבלין: אם תתקבל ההסתייגות, לא איכפת לו.

ראובן ריבלין: תכתוב הסתייגות שלי ושל אברהם מיכאלי.

ראובן ריבלין: כל מה שאני רוצה זה לפתור את הבעיה כי אם לא, הם צריכים ללכת לממשלה ואחרי כן לחזור אלינו.

ראובן ריבלין: אני אומר שאנחנו מקבלים את החוק, אתה מעביר את החוק ואני רושם את ההסתייגות שלי.

ראובן ריבלין: כאשר יהיה החוק, תבואו לכאן להצביע על ההסתייגות שלי.

ראובן ריבלין: אם ירצה למשוך, ימשוך אבל תאמין לי שהוא לא ימשוך.

סטס מיסז'ניקוב: שר המשפטים ימשוך במליאה.

ראובן ריבלין: הוא לא ימשוך.

תומר רוזנר: ממזכירות הוועדה מפנים את תשומת לבי שהנושאים האלה לא פורטו בסדר היום כנושאים שעל סדר היום אלא פורטו רק שלושה נושאים: נושא התקציב, נושא איחוד מועצות ונושא הקבורה הרוויה.

ראובן ריבלין: כי אלה היו הנושאים שעיכבו.

תומר רוזנר: זה מה שפורסם בסדר היום.

סטס מיסז'ניקוב: למה פרסמתם רק את זה?

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו הרי דיברנו על כך שאנחנו מאשרים היום את כל הדברים.

ראובן ריבלין: כל הגורמים נמצאים כאן ואין לנו שום בעיה.

סטס מיסז'ניקוב: נפלה טעות טכנית.

סטס מיסז'ניקוב: מה אנחנו יכולים לעשות עכשיו כדי לפתור אותה?

תומר רוזנר: אני מציע שקודם כל יפורסם תיקון לסדר היום.

סטס מיסז'ניקוב: עכשיו אפשר לעשות זאת, תוך כדי הישיבה?

תומר רוזנר: תודיע על כך.

תומר רוזנר: תעשה הפסקה של חמש דקות והישיבה תתחדש בעוד חמש דקות.

סטס מיסז'ניקוב: בגלל הטעות הטכנית אנחנו עושים הפסקה של חמש דקות כדי לתקן את הטעות.

ראובן ריבלין: אני חייב ללכת לדיון בחוק החנינות שהוא חשוב ביותר.

ראובן ריבלין: אני מבקש שתרשום את ההסתייגות שלי ושל חבר הכנסת מיכאלי.

סטס מיסז'ניקוב: אני מחדש את הישיבה.

סטס מיסז'ניקוב: כמה אנשים ממהרים להצביע, אבל זה לא אומר שכולם צריכים לשחק באותו משחק.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא אצביע על משהו שלא היה כאן ושלא התקיים בו דיון.

סטס מיסז'ניקוב: אולי בוועדה אחרת יעשו את זה, אבל אני לא עושה זאת.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא אצביע על משהו שלא דנתי בו.

יצחק כהן: אפשר לדון.

סטס מיסז'ניקוב: יש לנו עוד חצי שעה לישיבה כי אז יש לנו דיון אחר.

סטס מיסז'ניקוב: מה שנספיק, נספיק.

יצחק כהן: תקיים דיון ממצה.

סטס מיסז'ניקוב: רביב, אתה רוצה שנפצל כמה סעיפים שדנו בהם ונצביע בהם?

סטס מיסז'ניקוב: אין לי בעיה לעשות זאת.

רביב סובל: לא, נחכה, נמצה את הדיון.

סטס מיסז'ניקוב: יש לנו חצי שעה כי בשעה 2:30 מתקיים כאן דיון אחר.

סטס מיסז'ניקוב: עכשיו הכל בסדר היום.

סטס מיסז'ניקוב: אני שואל את השר שהוא כאן הפונקציה הקובעת.

סטס מיסז'ניקוב: אם השר רוצה שאנחנו נאשר הכל, כנראה שזה לא יהיה היום.

סטס מיסז'ניקוב: אם השר רוצה שאנחנו נאשר דברים חשובים כאשר אנשים מחכים למשכורת, אנחנו נפצל את הסעיף הזה.

סטס מיסז'ניקוב: כמובן שזה גם צריך לעלות למליאה.

יצחק כהן: יש שני נושאים חשובים שאחרי האישור שלנו צריכים לעלות למליאה ואלה הנושאים של התקצוב והנושא של הקבורה הרוויה.

יצחק כהן: אלה שני נושאים מאוד אקוטיים שהמדינה סובלת מהם, הציבור לא מקבל שירותים והעסק הולך ונסתם.

יצחק כהן: בגוש דן אין היכן לקבור.

יצחק כהן: יש מקומות קבורה לחצי שנה ואתם משחקים.

יצחק כהן: בוועדת הפנים זה נמצא יותר משנה וחצי ותקעו את זה שם.

יעקב ליצמן: אני לא רואה כרגע ויכוח בינך לבין היושב-ראש.

יעקב ליצמן: גם היושב-ראש אומר שעל דברים עקרוניים הוא מוכן להצביע.

סטס מיסז'ניקוב: אני מוכן עכשיו, במשך חצי שעה, לנהל דיון על קבורה רוויה, לפצל לשני סעיפים ולהצביע עליהם, להעלות את זה למליאה ולפחות שאנשים יקבלו משכורת ויתחילו להיקבר.

יצחק כהן: בסדר.

סטס מיסז'ניקוב: את התקציב מיצינו.

סטס מיסז'ניקוב: אתה אומר שיש לך הערות מהותיות לגבי קבורה רוויה.

סטס מיסז'ניקוב: אני מציע שנתחיל עם הקבורה הרוויה ואחרי כן נקריא את שני הסעיפים ונפצל אותם.

יצחק כהן: בוא נמצה את הדיון על הקבורה הרוויה.

תומר רוזנר: אני רוצה למקם את הדיון ולומר היכן אנחנו נמצאים.

תומר רוזנר: התעריפים, מה שמכונה תעריפי חלקת קבר, למעשה זוהי אגרה או סוג של מס שמוטל על הציבור.

תומר רוזנר: כדי לסבר את האוזן, המחיר שמשלמים ומציעים לשלם כאן עבור חלקת קבר הוא בין פי שלוש לפי ארבע מהעלות בפועל שעולה לקבור.

תומר רוזנר: לכן אנחנו מדברים על סוג של מס שמוטל על הציבור.

תומר רוזנר: המס הזה מוטל רק על כשליש מהציבור.

תומר רוזנר: הוא מוטל רק על מי שרוכש חלקת קבר בחייו.

תומר רוזנר: מי שלא רוכש חלקת קבר בחייו, מקבל חלקת קבר בחינם על חשבון הביטוח הלאומי.

תומר רוזנר: הוא משלם על זה כמובן את דמי הביטוח הלאומי, אבל במסגרת ההתחייבות של המדינה במסגרת הביטוח הלאומי, הוא מקבל חלקת קבר בחינם, במימון של הביטוח הלאומי.

אמנון כהן: מה יהיה המחיר אם הוא רוכש חלקה בחייו?

תומר רוזנר: כרגע הממשלה מציעה בארבעה בתי עלמין מסוימים לקבוע מחיר של כ-12,500 שקלים.

ניסן סלומינסקי: לפני כן המחיר היה 8,000.

תומר רוזנר: נכון.

קריאה: בירושלים המחיר היה 11,700 שקלים.

קריאה: גם בחיפה.

תומר רוזנר: בקריית חיים ובקריית ביאליק המחיר היה 4,000 שקלים.

תומר רוזנר: באותם ארבעה בתי עלמין, לא בכל הארץ, מבקשים להעלות את המחיר כאשר מדובר בחלק מירושלים, חיפה, תל-אביב ותל-רגב.

רביב סובל: זה ליד חיפה.

אמנון כהן: איך זה מ-4,000 ל-12 אלף?

נסים אוחיון: זה בדיוק האבסורד.

נסים אוחיון: בחיפה אנחנו צמודים לתעריף הישן וגבו 11,500 שקלים כאשר קברו בחיפה ובקריית מוצקין, כאשר קברו בקריית מוצקין, גבו כ-4,000 שקלים.

נסים אוחיון: עכשיו שניהם קוברים בתל-רגב ובחיפה מוכרים ב-11,500 שקלים ובקריית מוצקין יכולים לגבות רק 4,000 שקלים.

אמנון כהן: אדם נפטר והוא גר בעיר מסוימת ורוצים לקבור אותו היכן שגרים ילדיו שזה בעיר אחרת.

אמנון כהן: מה תהיה הגדרתו?

תומר רוזנר: הוא זכאי לחלקת קבר באזור מגוריו.

תומר רוזנר: אם הוא רוצה להיקבר במקום אחר, לכאורה צריך לקנות עבורו חלקת קבר.

אמנון כהן: כמו שעושה אדם חי, באותו מחיר.

תומר רוזנר: זאת שאלה.

תומר רוזנר: אני לא בטוח.

אריה פרגון: אם הוא לא באותו אזור, יש להם תעריפון שלהם.

נסים אוחיון: בתל-אביב זה 120 אחוזים מהתעריף.

נסים אוחיון: האדם זכאי לקבורה בחינם במקום מגוריו או במקום פטירתו וחשוב להדגיש את זה.

נסים אוחיון: אדם שגר בתל-אביב ונפטר בבית חולים הדסה עין כרם בירושלים, הוא זכאי להיקבר גם בירושלים.

נסים אוחיון: לגבי עניין של חלקת קבר בחיים, אדם שרוצה להיקבר במקום אחר שלא באזור מגוריו או במקום פטירתו, על פי חוק שירותי הדת היהודיים, אם זה בירושלים, הוא משלם 130 אחוזים מהתעריף, ואם זה בתל-אביב הוא משלם 120 אחוזים.

אמנון כהן: כך המצב עד היום?

נסים אוחיון: כן.

ניסן סלומינסקי: מה זה תעריף?

ניסן סלומינסקי: זה קבר מחיים.

נסים אוחיון: כן.

ניסן סלומינסקי: זאת אומרת, הוא משלם יותר לו הוא היה מזמין בחייו.

ניסן סלומינסקי: אדם שגר בתל-אביב ורוצה לקנות קבר בחיים בירושלים, משלם את התעריף של ירושלים?

נסים אוחיון: לא.

ניסן סלומינסקי: זאת אומרת, אין הבדל אם הוא חי או מת והוא משלם בירושלים 130 אחוזים מהתעריף.

תומר רוזנר: רצוי לציין שכאשר נקבעו התעריפים, נעשתה חוות דעת מאוד מאוד מעמיקה לגבי הרכיבים שיילקחו בחשבון והתבססה על הנחה שמדובר בקבורת שדה רגילה.

תומר רוזנר: נקבעו התעריפים לפי השיטה שאומצה על ידי ועדת הפנים בשעתו.

תומר רוזנר: לכל חברה קדישא יש תעריף שמתבסס על העלויות הספציפיות של אותו בית עלמין ספציפי בו מדובר, כמה עולה לחפור שם חלקה, כמה עולה לפתח את הדברים וכולי.

תומר רוזנר: כאן תשומת הלב מופנית לכך שקודם כל מוצע כאן תעריף אחיד שמקרב אותנו עוד יותר להיבט של מס מאשר אגרה.

תומר רוזנר: התעריף מתנתק למעשה מהעלויות בפועל והופך לתעריף אחיד באותם ארבעה בתי עלמין שציינתי.

תומר רוזנר: התכלית עבורה מבקשים להעלות את התעריפים, התכלית המוצהרת לפחות, היא עידוד הקבורה הרוויה אבל מה שבעצם מוצע כאן זה להעלות הן המחיר של קבורת שדה והן של קבורה רוויה.

תומר רוזנר: זאת אומרת, אדם שהיה קונה חלקת קבר בתל-אביב במחיר של 6,000 שקלים – כי זה 75 אחוזים מהתעריף הקבוע בחוק – ישלם עכשיו יותר עבור הקבורה הרוויה והוא ישלם 8,000 שקלים.

תומר רוזנר: זאת אומרת, אנחנו מעודדים את הקבורה הרוויה בזה שאנחנו מעלים את מחיריה.

תומר רוזנר: הממשלה מציעה בנוסף לכך הסדר שלא בא לידי ביטוי במסגרת ההצעה, שהממשלה תוסיף מימון משלה עבור כל חלקה של 1,000 שקלים.

תומר רוזנר: אני חושב שהיועצת הכלכלית של הוועדה חיוותה דעתה לגבי העניין הזה, אם זה משהו שיש בו כדי לתת לנו מענה אמיתי לקבורה רוויה.

תומר רוזנר: למעשה אילו היינו הולכים לבדוק לפי עמדת הממשלה לפחות כמה באמת עולה קבורה רוויה, היינו מוצאים שחלקת קבר בקבורה רוויה עולה כ-6,000 שקלים.

תומר רוזנר: עלות הבנייה של חלקת קבר בקבורה רוויה.

תומר רוזנר: אם מחלקים את העלות של הבניין.

יצחק כהן: על סמך מה הגעת לזה?

תומר רוזנר: על סמך חוות הדעת הכלכלית שצורפה לפניית השר לענייני דתות לוועדת הפנים.

יצחק כהן: זה היה אז.

אברהם מנלה: זה עוד יעלה כי מחיר הברזל והבטון עלה.

תומר רוזנר: לא נמסרו נתונים מעודכנים מאלה.

אברהם מנלה: מאז מחיר הברזל עלה ב-70 אחוזים.

נסים אוחיון: זה מוצמד למדד המחירים לצרכן.

תומר רוזנר: את הנושא של הצמדת התעריפים, הממשלה לא ראתה לנכון לשנות.

נסים אוחיון: כיום היא תראה לנכון לשנות.

תומר רוזנר: אם תוגש הצעת חוק, אנחנו נדון בה.

תומר רוזנר: השאלה שאתם צריכים להעמיד בפניכם היא שאלת המידתיות, האם האמצעי שמוצע כאן, שהוא העלאת התעריף לקבורת שדה או לקבורת רוויה גם יחד, הוא האמצעי שמשרת את התכלית של עידוד התכלית הרוויה.

תומר רוזנר: השאלה השנייה היא האם אין אמצעים פחותים שאפשר באמצעותם להשיג את אותה מטרה, והאם התועלת שיש בהעלאת התעריפים בשיטה בה מתבקש השינוי משיגה את המטרה אותה מבקשים להשיג.

תומר רוזנר: מבחינת השינוי שמבוקש, כפי שאמרתי, הרצון הוא ליצור תעריף אחיד באותם ארבעה בתי עלמין שהוא תעריף גבוה יותר מהתעריף הנוכחי.

תומר רוזנר: ההנחה היא שהביקוש יגדל בצורה דרמטית מ-27 אחוזים בממוצע לרכישת חלקות קבר.

תומר רוזנר: עקב השינוי המוצע, ההנחה היא שיהיה גידול של 100 אחוזים במחיר הרכישה וכך יממנו את הפער במחירים.

תומר רוזנר: כך נאמר בחוות הדעת הכלכלית שהוגשה בזמנו.

תומר רוזנר: הנחה זאת היא הנחה שמקשה, בלשון המעטה.

תומר רוזנר: אני לא כלכלן, אבל קשה להלום טענה בסיסית שאומרת שכאשר מעלים מחירים, הביקוש יגדל בצורה כל כך דרמטית.

סטס מיסז'ניקוב: אם הביקוש הוא קשיח, הוא יגדל.

אברהם מנלה: שכחת שהגדילו את ההנחה.

תומר רוזנר: לא הגדילו הנחה.

אליהו ליפשיץ: אם מישהו היה טוען את ההנחה שאמרת, זה באמת היה מוקשה, אבל מכיוון שאף אחד לא אמר את הטענה הזאת, לפחות לא בממשלה, לכן כל מה שאמרת הוא לא נכון.

תומר רוזנר: הטענה הזאת מופיעה בחוות הדעת הכלכלית ואני יכול להראות לך את זה בכתובים, שהביקוש לחלקות קבר יגדל, מקדם המכפל יקטן מ-3.7 ל-2.

תומר רוזנר: זאת אומרת, הביקוש גדל במאה אחוזים.

אליהו ליפשיץ: לא נאמר באף מקום שהביקוש יגדל בגלל שיעלו מחירים.

תומר רוזנר: זה מה שעולה מחוות הדעת שהוגשה על ידי המשרד לענייני דתות.

רביב סובל: ברגע שאנשים יבינו שהמוצר הזה הופך להיות יותר ויותר נדיר, יתכן שהם ירצו לקנות אותו יותר כי הם יבינו שעוד מעט גם לא יהיה להם אותו.

רביב סובל: ההערכה היא שהם יבינו שעומדים לעבור לקבורה רוויה ולא לקבורת שדה, בהחלט הביקוש לקבורת שדה יגדל.

אביגדור אוחנה: וכך נעודד קבורה רוויה.

רביב סובל: זה מבוסס כאן על סבסוד צולב.

עמי צדיק: המחיר הוא אחיד מסיבות אחרות לחלוטין.

עמי צדיק: המחיר הוא אחיד בשל העובדה שבתל-אביב מעלים מ-8,000 פלוס ל-12,566 שקלים וזה מהסיבה הפשוטה שיחידת קבר בקבורת שדה בתל-אביב היא מאוד נמוכה ביחס לקבורה רוויה.

עמי צדיק: לעומת זאת, בירושלים וחיפה, כאשר מדובר בקרקע הררית, מדובר בקירות תמך והמחירים הם יחסית קרובים ולכן התוצאה הייתה שהמחירים שווים, אבל לא כדי ליצור מחיר אחיד.

רביב סובל: למה המחיר של קבורת שדה ושל קבורה רוויה הוא אחיד?

רביב סובל: [

עמי צדיק: כי החוק קובע דבר כזה.

תומר רוזנר: כן, אבל את החוק אפשר לשנות.

אברהם מנלה: אם תעלה את קבורת השדה עוד יותר, אנחנו נגבה עוד יותר עבור קבורת שדה.

עמי צדיק: מה הקשר בין העלויות בירושלים לעלויות בתל-אביב או בחיפה?

עמי צדיק: בכל מקום העלויות הן שונות ולכן המחיר צריך להיות שונה.

אברהם מנלה: יש הבדל בין קבורה רוויה בתל-אביב לקבורה רוויה בירושלים.

אברהם מנלה: בירושלים הדלתא היא יותר קטנה.

עמי צדיק: אבל למה התעריף אחיד?

רביב סובל: בירושלים צריך לחצוב.

עמי צדיק: אם כן, זה צריך לעלות יותר.

אברהם מנלה: העלויות אינן שונות.

אליהו ליפשיץ: העלויות בקבורה רוויה אינן שונות.

סטס מיסז'ניקוב: תומר, אני מבקש את חוות דעתך האם אנחנו יכולים היום לפצל את הסעיפים האלה ולהצביע עליהם ולהקריא אותם במועד אחר.

תומר רוזנר: מה זאת אומרת?

תומר רוזנר: להצביע לפני שמקריאים?

תומר רוזנר: לא, זה אי אפשר.

סטס מיסז'ניקוב: לא נספיק להקריא את זה.

תומר רוזנר: אתה חייב לקרוא את מה שאתה מצביע עליו.

נסים אוחיון: לתקן טעות אחת לגבי קבורת שדה וקבורה רוויה.

נסים אוחיון: החלטת ועדת שרים לענייני קבורה מיום 3 במאי 2007.

נסים אוחיון: יש החלטה לביטול התעריפים לקבורת שדה והגדלת ההנחה.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו לא מדברים עכשיו על הקבורה הרוויה.

סטס מיסז'ניקוב: גבירתי, תקריאי את התקצוב ונפצל אותו.

סטס מיסז'ניקוב: על כל השאר נדון במועד אחר.

תומר רוזנר: על הפיצול אתה יכול להצביע בלי להקריא.

תומר רוזנר: על עצם הפיצול.

סטס מיסז'ניקוב: אני מפצל עכשיו את הסעיף של התקצוב.

תומר רוזנר: תצביע על הפיצול ואנחנו נעלה את זה למליאה אחר הצהרים כדי שיצביעו על זה במליאה.

תומר רוזנר: אתה יכול להקריא וגם להצביע.

סטס מיסז'ניקוב: אני מעלה להצבעה את פיצול נושא התקצוב.

סטס מיסז'ניקוב: ה צ ב ע ה אושר

תומר רוזנר: הסעיפים שמפוצלים הם 2(6) עד (8).

קריאה: גם חשב מלווה.

קריאה: דנו בזה.

סטס מיסז'ניקוב: אתם יכולים להקריא את הסעיפים שפיצלנו עכשיו.

סטס מיסז'ניקוב: לפי מה שאומרים האנשים, בחשב מלווה לא דנו.

נועה בן-אריה: גם לגבי סעיפי התקציב אנחנו רוצים להגיב.

נועה בן-אריה: עד היום לא קיימתם דיון.

נועה בן-אריה: אנחנו היינו בכל הדיונים ואתם עוד לא הקראתם את זה עד היום.

נועה בן-אריה: הדיון על התקציב עוד לא הוקרא.

ניסן סלומינסקי: ויש לכם הערות?

נועה בן-אריה: כן.

ורד קירו-זילברמן: (6) סעיפים 8 ו-9 – בטלים.

ורד קירו-זילברמן: (7) בסעיף 10 – (א) במקום כותרת השוליים יבוא "הגבלה על הוצאות המועצה".

ורד קירו-זילברמן: (ב) במקום "שנקבע כאמור בסעיפים 8 ו-9 יבוא "שאושר לפי סעיף 11ט".

ורד קירו-זילברמן: (8) במקום סעיף 11 יבוא: 11.

ורד קירו-זילברמן: השתתפות בהוצאות התקציב של מועצה הממשלה והרשות המקומית יישאו בהוצאות התקציב של מועצה בהתאם להוראות סעיפים 11א עד 11ו.

ורד קירו-זילברמן: 11.א סכום השתתפות הרגיל בהוצאות התקציב של מועצה.

ורד קירו-זילברמן: (א) סכום השתתפות של הממשלה בהוצאות התקציב של כלל המועצות ייקבע בכל שנת כספים בחוק התקציב השנתי כמשמעותו בחוק יסודות התקציב התשמ"א-1985 (להלן – חוק התקציב השנתי).

ורד קירו-זילברמן: (ב) סכום ההשתתפות של הממשלה בהוצאות התקציב של כל מועצה ומועצה בכל שנת כספים יהיה הסכום שיתקבל מחלוקת סכום ההשתתפות של הממשלה בהוצאות התקציב של כלל המועצות, כאמור בסעיף קטן (א), ביניהן על פי אמות מידה שוויונית (להלן – סכום ההשתתפות הרגיל של הממשלה).

תומר רוזנר: בסעיף הזה צריך להוסיף את אמות המידה ואני מניח שזה בהסכמת האוצר.

קריאה: כן, זה בהסכמת האוצר.

תומר רוזנר: אמות המידה ייקבעו על ידי הממשלה.

תומר רוזנר: אמות המידה לחלוקה.

אמנון כהן: למה על ידי הממשלה?

אמנון כהן: זה צריך להיות על ידי השר.

סטס מיסז'ניקוב: איזה אמות מידה?

תומר רוזנר: אמות מידה לחלוקת העוגה.

רביב סובל: זה כבר אושר על ידי הממשלה.

תומר רוזנר: זה אושר ולכן צריך לקבוע שהממשלה תקבע.

סטס מיסז'ניקוב: מישהו מוכן להסביר לי על מה אתם מדברים?

תומר רוזנר: הממשלה מציעה שבחוק התקציב השנתי ייקבע סכום כולל עבור השתתפות הממשלה במועצות דתיות.

תומר רוזנר: עכשיו צריך לחלק את זה בין המועצות.

תומר רוזנר: יש חלוקה עקרונית שתיקבע לפי קריטריונים שקבעה הממשלה והקריטריונים הלאה מבקשים שהם יפורסמו ולפיהם יחלקו את הכסף, כאילו חלוקה ראשונית.

תומר רוזנר: עכשיו יש חלוקה משנית, איך מחלקים ספציפית בין הממשלה לבין הרשות המקומית וזה הסעיף הבא שעוד לא הוקרא.

רביב סובל: אמות מידה שהממשלה כבר קיבלה עליהן החלטה, אבל החוק דורש שהן יעברו אישור של הממשלה.

סטס מיסז'ניקוב: תקצוב של מה?

סטס מיסז'ניקוב: לא הבנתי.

ניסן סלומינסקי: כמה תקבל כל מועצה.

רביב סובל: נניח שהממשלה מחליטה שהיא מקציבה 200 מיליון שקלים למועצות דתיות בשנה.

רביב סובל: היא צריכה להחליט איך היא מחלקת את הסכום הזה בין המועצות הדתיות.

רביב סובל: אלה אמות מידה שצריכות לקבוע איך מתחלק הסכום.

רביב סובל: הנוסחה לאמות המידה, דורשים כאן שהיא תהיה באישור הממשלה.

ניסן סלומינסקי: הנוסחה הזאת לא קשורה אלינו?

ניסן סלומינסקי: זאת החלטת ממשלה בלי ועדת כספים?

רביב סובל: זאת החלטת ממשלה.

רביב סובל: אתה יכול לעיין בה.

סטס מיסז'ניקוב: זה באישור ועדת הפנים.

רביב סובל: זה באישור הממשלה.

ניסן סלומינסקי: רק ממשלה.

ניסן סלומינסקי: לא צריך אישור הוועדה.

סטס מיסז'ניקוב: אתה אומר אישור הממשלה, אבל אנחנו רוצים גם באישור ועדת הפנים.

ניסן סלומינסקי: אם כבר, באישור ועדת הכספים.

סטס מיסז'ניקוב: בסדר.

סטס מיסז'ניקוב: אין בעיה.

ניסן סלומינסקי: הקריטריונים האלה נקבעים לפי גודל המועצה?

רביב סובל: גודל המועצה וגם לפי מספר התושבים.

ניסן סלומינסקי: אלה קריטריונים שוויוניים לחלוטין?

רביב סובל: היום הקריטריונים הם מספר התושבים ברשות כאשר יש מדרגות.

רביב סובל: אי אפשר לדעת כמה אנשים דתיים יש בישוב, ולכן לקחו את מספר התלמידים הדתיים בישוב.

סטס מיסז'ניקוב: עם כל הכבוד למה שאומר נציג אגף התקציבים, אבל להשאיר אמות מידה לחלוקת העוגה הזאת רק בידי הממשלה, זה פשוט לא נכון.

סטס מיסז'ניקוב: זה יהיה באישור ועדת הכספים.

רביב סובל: התוצאה תהיה שאת כל מה שהיה השנה, אי אפשר יהיה לעשות.

סטס מיסז'ניקוב: כשאני מקבל העברה תקציבית של מענק איזון ואנחנו רואים שישה מספרים במקום שמונה, אנחנו לא יודעים את פירוט הערים שמקבלות את ההקצבות האלה ואנחנו רוצים לדעת את הפירוט.

רביב סובל: לדעת זה בסדר.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו רוצים לדעת למה צפת לא מקבלת מענק איזון.

רביב סובל: מענק האיזון של צפת לא מגיע לאישור.

ניסן סלומינסקי: למה לא? זה אושר בזמנו.

רביב סובל: הנוסחה.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו לא רוצים את הנוסחה אבל אנחנו כן רוצים לדעת אם פתאום שר אוצר פלוני ואלמוני יוציא מועצה דתית בגלל שהיושב-ראש שלה לא תומך בקדימה.

רביב סובל: זה בסדר.

ניסן סלומינסקי: כאן מדובר על הקריטריונים.

רביב סובל: כאן מדובר על הנוסחה.

ניסן סלומינסקי: האמת היא שחשוב היה שאנחנו נראה את הקריטריונים, אבל מצד שני אני לא רוצה לעכב את זה.

סטס מיסז'ניקוב: אני מוכן שזה יהיה להבא.

ניסן סלומינסקי: הקריטריונים האלה הם קבועים ולא נקבעים מדי שנה.

רביב סובל: מענק האיזון שמחלק כמה מיליארדי שקלים, נותנים לממשלה לעשות וכאן אנחנו מדברים על 150 מיליון שקלים.

סטס מיסז'ניקוב: הממשלה כבר קבעה את הכללים ואישרה אותם?

סטס מיסז'ניקוב: אתם תאשרו עוד כללים נוספים?

ניסן סלומינסקי: זה נשאר קבוע.

סטס מיסז'ניקוב: אתם הרי תאשרו כללים נוספים.

רביב סובל: אנחנו צריכים עוד לאשר כללים למועצות אזוריות.

סטס מיסז'ניקוב: בכללים הבאים, מה שלא אישרתם, זה יהיה גם באישור ועדת הכספים.

ניסן סלומינסקי: אבל לגבי המועצות המקומיות כבר לא יצטרכו כי הם לא ישנו עוד פעם את הכללים.

ניסן סלומינסקי: הם לא משנים אותם כל שנה.

קריאה: אם זה באישור ועדת כספים, זה צריך להיכתב בחוק.

ניסן סלומינסקי: אנחנו רוצים להיות עם האצבע על הדופק.

סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה להכניס את ועדת הכספים ואני לא יודע אם כקובעת אמות מידה, אבל שלפחות יהיה לה SAY לגבי זה.

קריאה: מאשרת את מה שהממשלה מחליטה.

סטס מיסז'ניקוב: בדיוק.

יצחק כהן: אני מבקש שכך יהיה כלפי כל המשרדים, גם החינוך, גם הרווחה וגם בביטחון.

יצחק כהן: אתם עושים כאן עירוב רשויות.

סטס מיסז'ניקוב: לא, אנחנו לא עושים עירוב רשויות.

יצחק כהן: אם אתם רוצים לתקוע את זה, תאמרו את זה מראש.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא רוצה לתקוע שום דבר.

יצחק כהן: למה אתה מכניס את זה?

סטס מיסז'ניקוב: אני לא רוצה שיבוא שר האוצר ויתקע איזושהי מועצה דתית רק בגלל שיושב-ראש המועצה לא מוצא חן בעיניו.

יצחק כהן: במשרד החינוך אתה גם עושה את זה?

יצחק כהן: במשרד הפנים אתה גם עושה את זה?

סטס מיסז'ניקוב: נכון, בפנים אני עושה את זה.

יצחק כהן: אתה לא עושה את זה.

סטס מיסז'ניקוב: בפנים אני עושה את זה.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא עושה שום העברה תקציבית בלי שאני מקבל פירוט לאיזה ערים זה עובר.

יצחק כהן: נכון, ואתה תקבל אבל זה לא קשור.

סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה להבין מה הקריטריונים ומה אמות המידה לקביעת התקצוב הזה.

סטס מיסז'ניקוב: הכל כאן פוליטי.

סטס מיסז'ניקוב: מחר לא תמצא חן בעיני שר האוצר, הוא לא יתקצב אותך.

יצחק כהן: אתה נכנס כאן לעבודת הממשלה.

יצחק כהן: אתה נכנס כאן לעבודת השרים.

יצחק כהן: למשרד החינוך אתה אומר שיראה את אמות המידה ואיך הוא חילק את הכיתות?

סטס מיסז'ניקוב: בסדר, אני נכנס לעבודה הממשלה.

סטס מיסז'ניקוב: ועדת הכספים נכנסת גם לעבודת הממשלה.

נתן נתנזון: אני יכול להציע פתרון.

סטס מיסז'ניקוב: סליחה, לא ביקשתי שתציע פתרון.

סטס מיסז'ניקוב: הפתרון נמצא בין היועצים המשפטיים לבינינו.

סטס מיסז'ניקוב: כרגע אני מבקש להכניס שוועדת הכספים מאשרת את אמות המידה שקובעת הממשלה.

יצחק כהן: אני מבקש להוסיף הערה.

יצחק כהן: אני מבקש שתעשה את זה לגבי כל המשרדים.

סטס מיסז'ניקוב: כאשר נגיע לכל המשרדים.

יצחק כהן: לא, תצהיר לפרוטוקול שאתה עושה את זה לכל המשרדים.

יצחק כהן: אני לא יודע אם זה חוקי.

סטס מיסז'ניקוב: מה זאת אומרת?

יצחק כהן: אתה נכנס כאן לעבודת הממשלה.

שגית אפיק: רביב, יש אמות מידה?

שגית אפיק: הממשלה החליטה על אמות מידה?

רביב סובל: כן.

שגית אפיק: היושב-ראש, אתה מתכוון לאמות מידה שהממשלה כבר החליטה עליהם?

סטס מיסז'ניקוב: כן.

שגית אפיק: או שאתה מתכוון לאמות מידה במידה והן יתוקנו?

סטס מיסז'ניקוב: אם הממשלה החליטה לגבי אמות מידה לחלוקה לפי מועצות מקומיות, כן.

סטס מיסז'ניקוב: התשובה היא כן.

שגית אפיק: גם אם היא כבר החליטה עליהן והן קיימות ופועלים לפיהן?

סטס מיסז'ניקוב: לא פועלים.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא יודע.

סטס מיסז'ניקוב: איך אפשר לפעול לפיהן אם אנחנו עדיין לא אישרנו?

תומר רוזנר: כרגע לא פועלים לפיהן.

ניסן סלומינסקי: יש לי הצעה.

ניסן סלומינסקי: הבקשה שלך, גם אני הייתי מאוד שמח לראות את זה כי יש לפעמים תחושה – ואנחנו יודעים את זה מהפניות שמגיעות אלינו.

ניסן סלומינסקי: מצד שני, יכול להיות שדיון על זה כאן בוועדה יכול לפתוח כאן דיון של חצי שנה כי בזה אנחנו מומחים.

ניסן סלומינסקי: לכן אני מציע שנעשה משהו שאולי הוא לא נעים, אבל מאחר שבין כה וכה הזמן עבר ואנחנו צריכים בשבוע הבא לקיים דיון נוסף על יתר הדברים, לא נצביע עכשיו.

ניסן סלומינסקי: אני מציע שיעבירו אלינו היום אתה קריטריונים, נעבור עליהם, ואם הם נראים סביר, בישיבה הבאה נגמור את זה.

ניסן סלומינסקי: אני לא מציע לקיים על זה דיון.

ניסן סלומינסקי: אם זה נראה לנו לא סביר, אז תדרוש את מה שתדרוש.

ניסן סלומינסקי: אם אתה דורש את זה באישור ועדת כספים, אתה יודע מה המשמעות?

יצחק כהן: למה אתם מבזבזים את הזמן?

יצחק כהן: למה אתם מושכים אותנו מדיון לדיון, מינואר ועד היום?

ניסן סלומינסקי: אתה מבין את הדרישה.

יצחק כהן: אני לא מבין שום דבר.

יצחק כהן: אני מבין שהמועצות הדתיות נמצאות בבעיה.

יצחק כהן: יושבת כאן גברת אחת שלא קיבלה משכורת, ירושלים מתרסקת, כולם מתרסקים וזה על כתפיך.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא רוצה שאותה גברת בקדנציה הבאה לא תקבל משכורת כי היא לא שייכת למפלגה מסוימת.

סטס מיסז'ניקוב: ברגע שאתה משאיר קריטריונים בידי הממשלה, זה מתכון בטוח שחלק מהאנשים ייפגע.

יצחק כהן: אני אכניס הסתייגות.

ניסן סלומינסקי: אם לא נצביע על זה עכשיו, מה תעשה?

ניסן סלומינסקי: ראש הוועדה יכול להחליט שהוא לא מצביע עכשיו.

ניסן סלומינסקי: זאת הפריבילגיה שלו.

סטס מיסז'ניקוב: אני באמת לא אצביע עכשיו.

יצחק כהן: לא, היום תתקיים הצבעה.

יצחק כהן: אני מבקש שתהיה היום הצבעה.

ניסן סלומינסקי: אם היושב-ראש מקבל את ההצעה שלי, זה הפתרון הכי טוב.

אברהם מיכאלי: נשאיר פיקוח בידי הוועדה לא בנוסח.

סטס מיסז'ניקוב: מה זה פיקוח?

עמי צדיק: הנוסחה החדשה מבוססת על כללים מאוד אוניברסליים.

עמי צדיק: אפשר לקבוע שזה יבוא לידיעת הוועדה.

עמי צדיק: הממשלה תאשר והנוסחה תובא לידיעת הוועדה ולא לאישורה.

ניסן סלומינסקי: ההצעה שלי היא הכי מהירה.

יצחק כהן: אני מבקש להצביע.

סטס מיסז'ניקוב: תומר, תכניסו, אני לא יודע אם זאת הסתייגות או שזה תיקון שהקריטריונים לקביעת אמות מידה באישור ועדת הכספים.

סטס מיסז'ניקוב: השר ירצה, במליאה יכניס הסתייגות.

סטס מיסז'ניקוב: הוא מודיע עכשיו על כך, אבל תכניסו את זה לחוק.

שגית אפיק: צריך להצביע על זה.

שגית אפיק: זאת צריכה להיות החלטת ועדה להכניס את זה.

ניסן סלומינסקי: זה לא יעבור.

סטס מיסז'ניקוב: אז נחכה עוד כמה שבועות ועוד כמה חודשים.

יצחק כהן: אני מבקש לקיים את ההצבעה עכשיו.

סטס מיסז'ניקוב: מי מקבל את ההצעה שלי שוועדת הכספים גם תאשר את אמות המידה שקבעה הממשלה?

סטס מיסז'ניקוב: בעד – 2 נגד – 2 לא התקבל זה נפל.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה.