ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 457, 2008-06-25 09:30

מיכאל מלכיאור: רבותיי, קיבלנו פה חוק שמן שצריך את כל הזמן, לפחות של המושב כדי שנוכל להכין אותו לפחות לקריאה שנייה ושלישית, אני רוצה להזכיר גם שיש לנו כמה חוקים שעברו בקריאה ראשונה באותו נושא.

יולי תמיר: יש חוק של סילבן שלום ושל רונית תירוש.

מיכאל מלכיאור: אני מציע שלפני שאנחנו ניכנס, אנחנו מתחילים את הישיבה, אנחנו צריכים לעבוד בזריזות גם אם קיבלנו כמה חודשים אולי כמה שנים, וזאת כוונתנו, הייתי רוצה כמו תמיד לפני חוקים, הייתי רוצה לקבל כמה הערות כלליות גם של הגופים שמסביב לשולחן אבל קודם כל של השרה שיזמה את החוק הזה ואחרי זה נתחיל לעבוד, אמרתי שדחיתי את הטיפול בחוק הזה כי השרה ביקשה במיוחד שהיא תהייה בטיפול ולפחות בטיפול הראשוני ואחר כך אני מניח שיהיו השליחים שלה, הנה הגיעה חברת הכנסת רונית תירוש שיש לה גם חוק בנושא.

מיכאל מלכיאור: אנחנו ננסה לשלב בין הדברים כמה שאפשר.

יולי תמיר: בוקר טוב, הצעת החוק הזאת היא בעצם הצעת חוק שמשתלבת בכל המהלכים הנוספים שאנחנו עושים לאחרונה להפוך את החינוך לפרופסיה, פרופסיה מוכרת שיש כלי התנהלות מוגדרים, שיש לה מנגנון רישוי מוכר ולמעשה החוק שעומד כאן לפנינו מגדיר גם מיהו עובד הוראה, גם להגן על כבודו של עובד הוראה ועל זכויותיו, אני חושבת שיש אלמנט מאוד חשוב בחוק שבדיוק השבוע עקב הפגיעה המתמשכת במורים חשבנו אולי אפילו רצינו לבודד אותו מהחוק אבל ראינו שזה בלתי אפשרי, וזה כי הדבר הנוגע בפגיעה, תקיפה או העלבה של מורה, שאולי במהלך הועדה נרצה לחשוב שוב אם אפשר לחזק את הדברים, אני חושבת שזה אחד מהדברים החשובים שלנו בהצעת החוק הנוכחית וכמובן אנחנו מדברים על שאלת ההיתרים והרישום ובתנאים מאוד ייחודיים וגם בשאלת השלילה והרישום של מורים.

יולי תמיר: בעת העלאת ההצעה בכנסת עלתה סוגית החינוך החרדי, יותר מאוחר של הרשמי ואני הבטחתי שאנחנו נעשה מהלך שהוא יתאים את הדיון כאן גם לחינוך המוכר שאינו רשמי, אני מציעה אדוני היושב ראש שאם זה מקובל עליך ועל חברי הועדה שאנחנו נעשה את הדיון בשני מהלכים, קודם כל נדון על החוק כפי שהוא, כשנסיים את ההצעה ניקח ממה שיישאר ממנו, כגיבוש סופי לקראת הקריאה השנייה והשלישית את המתווה ואז נבדוק אותו אל מול החינוך המוכר שאינו רשמי, שלא נעסוק עכשיו בסוגיות שאולי אחר כך בהמשך יתברר שבגלל טעמים אחרים ירדו מהפרק, אז נבנה את החוק כפי שאנחנו חושבים שהוא צריך להיות, ואז נראה ונעשה הלימה בינו לבין הצרכים של החינוך המוכר שאינו רשמי כדי שהחוק לא יצור איזו סיטואציה בלתי אפשרית עבורם.

רונית תירוש: או שנפטור אותם בחוק.

יולי תמיר: גם זו אפשרות.

רונית תירוש: נפטור אותם מהליבה, נפטור אותם בחוק גם מזכויות המורה.

כאן אנחנו לא פוטרים, אפילו אם תכריחו אותנו אצלנו ילמדו לימודי חול בבתי הספר.

יולי תמיר: רק בישיבות הקטנות.

מיכאל מלכיאור: אני מוכרח להגיד לך שכמה קולגות שלך באו אלי אתמול וביקשו לשנות ולהכניס דברים אחרים בחוק.

אני לא הבנתי, מה להכניס?

מיכאל מלכיאור: להכניס פטור מליבה לא רק בישיבות קטנות.

מיכאל מלכיאור: רוצים להכשיל את החוק.

אדוני היושב ראש, מכיוון, אני אומר באופן ברור וחד משמעי, לומדים, אני למדתי, מלמדים, גם אם משרד החינוך ידרוש מאיתנו להפסיק לימודי חול, מתמטיקה, ואנגלית אנחנו נמשיך ללמד, אצלנו מלמדים, השאלה האחת והיחידה בויכוח עם משרד החינוך, האם משרד החינוך יחייב אותנו בגלל שמחר יהיה איזה שר חינוך או ששרת החינוך הנוכחית יהיה לה איזה משהו אידיאולוגי שהיא תרצה לחייב אותנו במשהו שאינו קיים היום, לכן אנחנו רוצים את העצמאות, אבל אנחנו מלמדים את הלימודים האלה.

יולי תמיר: כך או כך, אדוני היושב ראש אני חושבת שהדיון צריך להתנהל באופן כזה שקודם את השלב הראשון ואחר כך.

יולי תמיר: אני חושבת שקודם כל אנחנו נצטרך לעשות את כל שאר הנושאים ואחר כך לראות איך בכלל זה חל על המוכר שאינו רשמי.

מיכאל מלכיאור: אף על פי, ברשותך הייתי אומר.

יולי תמיר: סליחה, דורית מורג עדכנה אותי בדבר מאוד חשוב, אני אמרתי חרדים ו תיקן אותי למוכר שאינו רשמי, אמרתי שמוכר שאינו רשמי רק לגבי החרדים עם ההתאמה שלגבי החרדים זה מוכר שאינו רשמי ככלל המערכת העל יסודית בישראל.

מיכאל מלכיאור: ישנם עוד בתי ספר מוכרים שהם שאינם חרדים.

יולי תמיר: לכן אנחנו נגיע לזה בסעיף 71 לחוק.

מיכאל מלכיאור: הפעם זה בסדר.

היא עשתה את הבעיה והיא עשתה את הפשרה.

יולי תמיר: יש אנשים שיוצרים בעיה ולא יודעים לפתור אותה ויש אנשים שיוצרים וגם פותרים אותם.

מיכאל מלכיאור: אני מקווה שזה מחפה על כמה דברים אחרים.

יולי תמיר: אני רוצה לומר, בואו ניגש למלאכה ונעשה את ההתאמות, בסוף כשנדע מה החוק שמעומד לנגד עינינו ובאמת.

מיכאל מלכיאור: רציתי להגיד שמה שאני מציע גם בתחום הזה, אנחנו יודעים בכל זאת את החומרים, לא יהיו פה הפתעות גדולות ובהנחה שאנחנו גם נעביר את החקיקה בכמה שיותר זריזות עם כל יסודיות שמירב ישראלי תדרוש מאיתנו, וכמובן שאנחנו אוהדים את היסודיות, אתם מכירים את החומרים אני מבקש מכם כבר עכשיו, תתחילו במקביל, לא חייבים עד שהכל סגור, תתחילו אם אתם רוצים שנספיק את זה, בכל זאת יש לוח זמנים, אנחנו נמצאים בסוף יוני ובראשון לאוגוסט הולכים לפגרה ובפגרה אין חקיקה, אז לכן תעבדו במקביל ותביאו לנו מתווה לחינוך העצמאי ולחינוך החרדי.

יולי תמיר: תתחילו עכשיו, אתן לכם את העונג לעבוד.

מיכאל מלכיאור: זה לא כל המוכר שאינו רשמי זה במיוחד לחרדים.

מירב ישראלי: צריך להסתכל על זה מהראי של ההכשרה המקצועית.

מיכאל מלכיאור: הדברים המקבילים, מה שאנחנו מדברים פה זה לא העניין של זכויות או לא זכויות, אנחנו מדברים פה על דברים שהם מקבילים לתארים האקדמיים או למה שדורש החוק הזה למעמד וברישוי של מורה, שבשביל מי שהולך באפיק החרדי יהיה לו הכשרה מתאימה, ראויה וטובה, ושיהיה במקביל לחוק הזה לאפיק הזה שיתאים לחינוך החרדי.

מיכאל מלכיאור: אני אומר שמאחר ואנחנו יודעים במה מדובר, תתחילו לעבוד על זה ותביאו לנו תארים מוסכמים וטובים בנושא הזה, כך שהסוגיה הזאת לא תעכב את החקיקה הכללית.

מיכאל מלכיאור: עד כאן דברי השרה.

אני מבקש אדוני היושב ראש משפט לפני שהדיון מתחיל, אני בכלל כחבר כנסת רוצה לדון על חוקים לגופו של עניין, לגבי החוק הזה יש לי הרבה השגות, לפי דעתי מקצועיות, אני לא בטוח גם שארגוני המורים יקבלו חלק מזה, אם אני משתחרר מהפחד כי אם החוק הזה מתקבל כמו שהוא, על המוכר שאינו רשמי אז מחר בבוקר סוגרים את החינוך הזה.

מיכאל מלכיאור: זה ברור.

ישנם כאן סעיפים חד משמעית, אבל אני רוצה לשבח את השרה שהפעם מה שהיא הצהירה במליאה היא גם אמרה פה בניגוד למשהו אחר שהיא הצהירה לפני שבועיים ולא עמדה בזה, על החוק של הישיבות הקטנות, את אמרת שאת תומכת בחוק ופתאום הגשת ערעור לממשלה אומנם חזרת בך.

יולי תמיר: כי פתאום כתבתם בחוק דברים שלא סיכמנו.

מה לא סיכמנו?

יושבת כאן הועדה, אבל אמרנו שלקריאה השנייה והשלישית, אמרנו שנתקן את זה.

רונית תירוש: אני דווקא משבחת.

יולי תמיר: אם זה קורה זה ממש מהמקרים הנדירים.

מיכאל מלכיאור: יש פה דברים ואני שמח שישנם כאן עיתונאים.

רונית תירוש: אני שמחה שהיא הסכימה אז ואני שמחה שהיא הגישה ערר.

היא חזרה בה מהערר, היא חזרה בה.

רונית תירוש: אני לא שמעתי, אז אני לוקחת.

אתה לא יכול לתאר לעצמך איך החרדים מאחדים פה אנשים, אתה לא יכול לתאר לעצמך.

יולי תמיר: , אני שמחה שאתם הסכמתם.

אנחנו הסכמנו על זה בוועדה.

מיכאל מלכיאור: הרב תן לי לסכם את העניין הזה, זה דבר ברור ואין לך שום סיבה, יש דברים שאנחנו אידיאולוגית בויכוח עליהם ויש דברים, דבר ברור שצריכה להיות הסדרה של הנושא שמתאימה, זה היה ברור גם לפני כל ה"דאווינים" וסליחה על הביטוי, שעשו כמה אנשים שרצו לעכב בגלל זה את קבלת הצעת החוק בקריאה טרומית.

דאוונים זו מילת שבח או גנאי?

מיכאל מלכיאור: זה לא היית אתה.

אני הייתי במליאה.

מיכאל מלכיאור: אני אומר לך.

איזה דאווינים, לפי החוק, מכינים אותו במשרד החינוך במשך שנה וחצי.

לנו, במשרד החינוך יש רק חובות לא זכויות.

לא מדברים איתנו על זכויות, שנה וחצי מכינים הצעת חוק.

מיכאל מלכיאור: אני אומר שזה דבר נכון, אתה יודע, אני את כל הדברים אמרתי לך אז ואני אומר את זה פה, בלי הסדרה ראויה ומתאימה, והשרה היתה בהסכמה עם הנקודה הזאת, אני באמת מסכים איתך, אגב, מסכים איתך שמכינים חוק זה צריך להיות בפנים.

עם מי דיברת על מוכר שאינו רשמי כשהכנת את החוק הזה?

עם מי?

תגידי שם.

דורית מורג: זה לא מוכר.

בוודאי שלא.

מיכאל מלכיאור: אני לא אפתח את הסוגיה, דורית מורג, אנחנו בהסכמה.

דורית מורג: פרופסיה חלה על כולם.

רונית תירוש: דורית מורג, תגידי שיש רק חובות על כולם, ממילא אין זכויות.

דורית מורג: זה חל על כולם, יש סעיף שאמור היה לפתור את הבעיה הספציפית שלא אותם גופים שאינם לומדים במוסדות להשכלה גבוהה, החרדים, אנחנו נתנו לזה דגש, נתנו לזה תשומת לב מרובה ואם אכן יש לך עדיין הערות.

אני שאלתי רק שאלה, האם דיברת עם מישהו במוכר שאינו רשמי?

דורית מורג: במוכר שאינו רשמי בוודאי.

עם מי דיברת?

דורית מורג: דיברנו עם ארגוני המורים, הם אחראים גם על המוכר שאינו רשמי.

אין לנו ארגון מורים.

אני שואל אותך, מה שהכי מרגיז אותי זה שחושבים שאני מטומטם.

עם ארגוני המורים שמיצגים אותם, כשאני בא אליך ואומר ארגוני המורים האלה שגם זכאים להיות ארגון מורים אתם אומרים לא.

דורית מורג: חבר הכנסת , אמרתי לך.

אני נפגעתי מהיושב ראש, הוא אמר שעשיתי דאווין, אני לא עשיתי את זה, אני מכיר את משרד החינוך, שנה וחצי מכינים חוק הייתם יכולים, את יודעת מה?

את גם מכירה את הטלפון שלי, היית יכולה להגיד אני מכינה חוק מקיף על זכויות של מורים, יש לך משהו להעיר בנושא של החרדים?

היה מותר לך לעשות את זה.

דורית מורג: כשאנחנו דיברנו.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה להבהיר שדוואין זה לא מלשון דאווין.

מיכאל מלכיאור: אתה יכול להירגע.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה לשמוע כמה גופים מסביב לשולחן, אם זה מדובר על נקודה בסעיף 58(א), כשנגיע לסעיף 58(א) אז תעירו את זה, אם מדובר על יחס כללי על החוק זה עכשיו המקום ואחר כך נתחיל לעבוד, אני אתן להסתדרות המורים, משום מה לא הגיעו לכאן מארגון המורים שזה די מפתיע, אני מוכרח להגיד, גם יוסי וסרמן שהודיע שהוא יגיע, אני יודע שיש לו נציגים חשובים ונכבדים אבל הוא הודיע שהוא יגיע, אבל מארגון המורים לא הגיעו ואני חושב שטוב שנשמע את הסתדרות המורים, בבקשה.

שלמה ישי: תודה רבה, אנחנו קודם כל בהחלט בעד החוק הזה, אנחנו חושבים שזו יוזמה ברוכה גם להפיכת המקצוע שלנו לפרופסיה, אנחנו לפני כמה שנים הקמנו ועדה פנימית משלנו כדי לנסות ליצור קוד אתי שאנחנו נהייה מחויבים לו, כך שמבחינה זאת באופן עקרוני בעד החוק הזה.

שלמה ישי: כפי שאמר היושב ראש אני אתייחס רק לדברים עקרוניים ולא אכנס לפרטים, בזמנו הציג משרד החינוך בפנינו טיוטא והחברים שלנו עברו על הטיוטה והעירו את הערותיהם, לצערנו הרב כשראינו את החומר המוכן בעצם הטיוטה הזאת שונה לגמרי מאותם הערות שאנחנו ביקשנו להכניס.

שלמה ישי: אני רוצה לתת שתיים שלוש דוגמאות עקרוניות, בפתיחה לחוק נאמר שם על שמירה על רמה מקצועית ועל העצמתו של מקצוע ההוראה, אנחנו כמעט ולא מוצאים סעיף שמתייחס להעצמה למרות שהצענו כמה הצעות לעניין הזה, אנחנו הצענו.

שלמה ישי: העניין של יחס ראוי לעניין ההוראה, גם כאן אנחנו לא רואים איזה פירוט.

רונית תירוש: אתה רק יכול לומר באיזה סעיף זה, אתה מדבר כללית?

מיכאל מלכיאור: הוא אומר שיש במטרה כך וכך והוא לא מוצא את ההלימה בתוך.

שלמה ישי: הנושא של סביבת עבודה ותנאים פיזיים, נכון שעכשיו במסגרת "אופק חדש", אנחנו עובדים יחד מול משרד החינוך ומול הרשויות לסביבות כאלה, אבל אני חושב שבאופן עקרוני זה חלק מהעצמת המורה ולכן זה צריך למצוא את מקומו גם במסגרת הצעת החוק.

שלמה ישי: סמכות מקצועית של המורים – אנחנו יודעים שהסמכות מאוד נפגעה בשנים האחרונות בגלל כל מיני סיבות, גם בגלל סביבה וגם בגלל החברה, כל הנושא של האלימות בעצם, אחד הגורמים הבסיסיים, החמורים של העימות, זה פגיעה בסמכות המורה, אנחנו חושבים שצריכם להחזיר את הסמכות הזאת ואנחנו לא מוצאים משהו משמעותי.

רונית תירוש: כמו למשל איך?

רונית תירוש: איך אתה רוצה להכניס סמכויות?

שלמה ישי: איך?

שלמה ישי: לתת יותר סמכויות למורה, לתת יותר סמכויות לבית הספר לטפל בנושא, חס וחלילה בוודאי לא בנושא של להחזיר את העונשים והעונשים הפיזיים.

רונית תירוש: לא חס וחלילה.

שלמה ישי: חס וחלילה כי אנחנו.

מיכאל מלכיאור: את רוצה עונשים פיזיים?

רונית תירוש: הוא לא אמר עונשים פיזיים.

שלמה ישי: כן פיזיים.

רונית תירוש: אז איך כן?

שלמה ישי: סמכות לבית הספר לטפל בצורה חמורה מאוד.

רונית תירוש: בית הספר לא יכול היום להשעות תלמיד עד כדי הרחקה, לפי נהלים כמובן, כולל תחת חוק זכויות הילד שאני מאוד מודעת לו.

שלמה ישי: העניין הזה מאוד מאוד קשה והדברים לא מעוגנים בצורה מסודרת, חברת הכנסת אני מיד אסביר, הרחקת התלמיד לצמיתות אם צריך, אם הוא תלמיד מועד, עדיין הדבר הזה לא מעוגן באופן.

רונית תירוש: הם הגיעו?

מיכאל מלכיאור: הם הגיעו, הוא אמר את זה.

רונית תירוש: אני אומרת לכם, כשהייתי המנהלת הכללית, אני לא מוצאת, אני אומרת לכם בשיא הרצינות פה ואני מגינה על המשרד בעניין הזה, אני פעם לא הצלחתי להבין, והייתי פתוחה, כמה רעיונות שאתם נותנים אני לוקחת, צלצלתי אישית למנהלים ואמרתי תבואו ותאמרו מה אתם רוצים, אילו סמכויות, עד היום לא הצלחתי לקבל נוסח מה אתם רוצים.

מיכאל מלכיאור: אני מציע, קודם כל את צודקת, אבל מציע שתחשבו טוב על זה, וגם אם הגשתם דברים בטיוטה ולא נכנסו או שיש לכם דברים שלא הגשתם בטיוטה, תקימו עכשיו קבוצה של האנשים הכי בכירים במערכת, תעבדו בשיא המהירות ותוך העבודה שלנו ננסה לשלב את הדברים כי אני לא חושב שתהייה לך בעיה לא עם הועדה, לא עם השרה ולא עם אף אחד.

מיכאל מלכיאור: אנחנו כבר קיבלנו את דברייך מבלי שהצעת.

מיכאל מלכיאור: הייתי רוצה לשמוע גם, יש לנו פה נציגות גם של המועצה הגבוהה להשכלה וגם נציגות של מכללות של הכשרת מורים, העניין הזה של המכללות, שלמה בק אתה רוצה משהו להגיד.

שלמה בק: כללית אני מברך על החוק, יש לנו קצת בעיה עם הסעיפים שעוסקים בפרק נפרד בנושא של לימודים לתעודת הוראה שמתעלם מהעובדה שהלימודים הם לימודים אקדמיים ובעצם הסמכות להכיר בהם היא הסמכות של המועצה להשכלה גובהה ולא של המנהלת הכללית של משרד החינוך, סעיף 21.

רונית תירוש: הוא צודק.

שלמה בק: המועצה להשכלה גבוהה בוודאי תתייחס לזה בהמשך וצריך למצוא לזה.

מיכאל מלכיאור: המועצה להשכלה הגבוהה נמצאים פה אני מניח מאותה סיבה.

שלמה בק: צריך למצוא איזו דרך.

רונית תירוש: לא צריך למצוא דרך, לא צריך לכפוף את זה לא למנהל כללי ולא לשר, הם עברו למועצה להשכלה גובהה ולוועדה לתכנון ותקצוב, אז יהיו שם.

מיכאל מלכיאור: יש המועצה להשכלה גבוהה ויש את הועדה לתכנון ותקצוב, המועצה להשכלה גובהה נמצאים, לגבי הועדה לתכנון ותקצוב זו שאלה אחרת.

שלמה בק: המועצה להשכלה גבוהה מפקחת באופן אקדמי על כל התכניות של הכשרה להוראה וצריך להשאיר את זה.

מיכאל מלכיאור: אני לא מניח שתהייה בעיה עם זה, אבל אתם רוצים לומר את אותו דבר.

נדב שמיר: בתחילת 2007, התקבלה החלטה שהמועצה להשכלה גבוהה, החלטה מפורטת, שהיתה על סמך ועדה משותפת של המועצה להשכלה גבוהה ומשרד החינוך על מתווים של הכשרת עובדי הוראה, נקבעו שם כל התכנים ותחומי ליבה, סגל שצריכים להיות במסלול לימודי הוראה, גם בגלל זה וגם בגלל שמדובר בלימודים אקדמיים, אפילו שתעודת הוראה היא בתוך התואר האקדמי ולפעמים מחוץ לתואר האקדמי, בכל אופן בתעודת הוראה אנחנו רואים בה כלימודים אקדמיים ולכן ההכרה, לא צריכה להיות הכרה כפולה, ברגע שהמועצה הכירה בנקודה הזאת.

מיכאל מלכיאור: אני חושב שהדברים די ברורים, אבל אין סיבה דורית מורג להיכנס לזה.

דורית מורג: זה מאותה סיבה שאנחנו נפגשנו ואנחנו נחזור ונפגש, היתה בעיה משפטית, בתחילה אמרו שתעודת הוראה היא איננה לימודים אקדמיים והמועצה להשכלה גובהה לא יכולה לאשר אותה, אנחנו כבר נפגשנו פעם אחת וקיבלנו הערות מהמועצה להשכלה גבוהה, אומרים לי שנפגשנו פעמיים, קיבלנו הערות מהמועצה להשכלה גבוהה וקבענו שניפגש שוב במהרה.

מיכאל מלכיאור: לפני שאנחנו נגיע לסעיף, אין צורך אלו דברים ברורים.

יולי תמיר: לקראת הישיבה הבאה תביאו נוסח מוסכם.

כמה פעמים נפגשתם?

פעמיים?

מיכאל מלכיאור: הוא רושם את זה בגלל החרדים.

עדנה רודינג: מהשלטון המקומי, ראשית אנחנו מברכים על היוזמה ונראה לנו מאוד חשוב לחזק ולהעצים את המורה ואת הפרופסיה של עובדי הוראה וזה צעד חשוב מאוד.

עדנה רודינג: יש לנו הערה אחת, לגבי ועדת הרישוי סעיף 6, אנחנו חושבים שמן הדין שהוא יכנס.

איזה פרק?

רונית תירוש: פרק ג'

עדנה רודינג: פרק ג' סעיף 6, אנחנו כאחראים ושותפים למשרד החינוך בניהול מערכת החינוך, גם ההקשבה להעברת מערכת החינוך וגם בניהול בידי רשויות מקומיות, גם מעסיקים של הרבה מורים בעל היסודי, אנחנו חושבים שאנחנו צריכים להיות מיוצגים בוועדה.

מיכאל מלכיאור: אוקיי, כשנגיע לזה.

יולי תמיר: זאת ההערה המרכזית שלכם?

למה לפי דעתכם?

עדנה רודינג: כי אנחנו שותפים יחד עם משרד החינוך, אנחנו מפעילים את כל מערכת החינוך, מעסיקים מורים בעל יסודי, המגמה היא להעביר את מערכת החינוך לאוטונומיה ברשויות המקומיות.

זה ירד, זה היה בדוח דוברת אצל השרה לשעבר והמנהלת הכללית רונית תירוש.

זה ירד מסדר היום, אצל השרה הזאת זה לא נמצא, השרה הבאה אני לא יודע, אבל הטיעון הראשון שלך הוא טיעון נכון.

יולי תמיר: יש בסעיף 59, שלמועצת עובדי הוראה יש נציגות לשלטון המקומי, ועדת רישוי היא ועדה מאוד מקצועית, כאילו ועדת העל שמלווה את התהליך כולו כפי שהיא קבועה בסעיף 59 (5) נציג של השלטון המקומי וכאן חשבנו שזה המקום הנכון לשלב את נציג השלטון המקומי.

עדנה רודריג: אני ראיתי את זה ואני חושבת שזה מעט, לדעתי שגם יהיה בועדת רישוי.

שלום בן משה: אני ראש האגף להכשרה מקצועית אני נציג משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה.

מיכאל מלכיאור: ישנם כמה נציגים ממשרד התעשייה, מסחר ותעסוקה, החוק מתואם אתכם?

שלמה בן שלום: אנחנו ישבנו.

דורית מורג: ישבנו והגענו להסכמה.

שלמה בן שלום: לא שמעתי מה שאמרת, אבל לפי התנועות אני מבין שזה בסדר.

דורית מורג: אני רק רוצה לומר, אכן ישבנו והעברנו סיכום דברים, צריך לנסח, אנחנו נעביר נוסח גם לכם.

שלמה בן שלום: זה מספק אותנו, אבל אני מבקש שגם אנחנו נהיה מיוצגים במועצה הנזכרת כי אנחנו מיצגים הרבה מאוד בתי ספר, מן הראוי שנציג אחד שלנו לפחות יהיה במועצה.

כמה מורים אתם?

שלמה בן שלום: קרוב ל- 5,000.

מיכאל מלכיאור: תודה, יש עוד הערות של משרדי ממשלה אחרים, משפטים, אוצר, ריקי ארמן יושבת בשקט היום.

יולי תמיר: זה לא יעלה להם כסף, אני לקחתי את זה על עצמי.

יולי תמיר: לריקי ארמן אין מה יש להגיד, היא יכולה לברך על המוגמר.

מיכאל מלכיאור: הנייר ממוחזר.

יש עלות תקציבית לחוק הזה?

ריקי ארמן: ככל שתהיה עלות תקציבית, כפי שאמרה שרת החינוך משרד החינוך לוקח את זה על עצמו וזו הצעת חוק ממשלתית.

לא שאלתי על הפרוצדורה, שאלתי אם יש עלות תקציבית?

ריקי ארמן: להצעת החוק עם השינויים שלה קשה לי לומר כי עדיין לא ראיתי אותה ולא עברתי עליה.

מיכאל מלכיאור: חבר הכנסת , ברגע שמשרד החינוך לוקח את זה על עצמו אז זה לא מעניין אותם.

יהיה יותר כסף למורים כתוצאה מזה?

היא דווקא פעילה כאן בוועדה בכל פעם עולה הנושא של עלות תקציבית, האם יש לזה עלות תקציבית?

יולי תמיר: שמונה מיליון שקל שנועדו להקים, הם מתחלקים בין השתלמויות כי יש פה עניין של הארכת ההשתלמות ובין הקמת מנגנון רישוי.

מיכאל מלכיאור: אני מניח שבהכשרת המורים יצטרכו להוסיף גם כמאתיים חמישים מיליון שקל, אבל זה לא קשור לחוק.

רונית תירוש: אני מבקשת הערה עכשיו וגם להתייחס להערות, אבל שמא לא אמצא בזמן שדנים בנושאים שיש ניירות, אני מבקשת שזה יהיה בפרוטוקול ולתשומת לבכם.

רונית תירוש: קודם כל לגבי הבקשות להיכנס כחברים בועדת הרישוי, אני חושבת שצריכים להקפיד על פרופסיה וכפרופסיה אי אפשר להכניס גוף שהוא גם מעסיק, צריכים להיות אנשי מקצוע ואני מכבדת את זה, נכון שבסעיף 59 אפשר להרחיב לכל הגורמים השותפים ואם זה משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה או כל גורם אחר.

רונית תירוש: אני לא ראיתי ואולי פספסתי את הנושא של מבחני רישוי, אני חושבת שזה כן נכון, אני חושב אגב שזה מגביר את הפרופסיה של המשרד, ככל שהמוסדות ובוודאי כשהם עוברים למועצה להשכלה גבוהה חשוב שהמשרד יהיה הגוף המקצועי המנחה ששם את תו התקן מה שנקרא, שהוא שם אותן רמות שהוא מבקש מכל אדם שמתעתד להיכנס למערכת החינוך ולכן ראוי שהוא יעשה את העבודה, מה גם שהוא מצוי בפרופסיות בעלות סטטוס יותר גבוה משלנו לצערי, זה גם לשכת רואי החשבון וזה גם רופאים וכמעט כל סקטור מכובד אחר, אני לא מצאתי לזה ביטוי כאן.

רונית תירוש: הדבר האחרון, אני מבקשת להתייחס אליו וזה העניין של עבודה מעשית, אני חושבת שככל שאנחנו מעבירים את זה למועצה להשכלה גובהה יש סיכוי סביר שמה שנהוג באוניברסיטאות יחול ויוחל גם על המכללות, ואם אני מצאתי יתרון במכללות על פני האוניברסיטאות יש גם מינוסים, אבל אחד היתרונות הבולטים ששם עושים עבודה מעשית לעומת מה שלא נעשה באוניברסיטאות, אני בוגרת אוניברסיטה והיה חסר לי מאוד העבודה המעשית בשטח, ברגע שנכנסתי התיאוריה מול המציאות זה שני עולמות שונים ולפיכך אני חושבת שיש מקום לקבוע איזה מינימום נדרש לעבודה מעשית אם וכאשר המכללות יוכפפו למועצה להשכלה גבוהה.

יולי תמיר: רונית תירוש, יש פה בפרק ז', התמחות בהוראה שעוסק כולו.

רונית תירוש: אבל לא ראיתי מינימום.

יולי תמיר: שעוסק כולו בשאלת ההתמחות, תמר אריאב אולי את רוצה לומר משהו לעניין.

תמר אריאב: אני רוצה לומר לגבי ההתמחות שהיא דווקא בקטע של הפוסט, אבל אני רוצה להרגיע אותך רונית תירוש כי כל המהלך החדש שמובילה המועצה להשכלה גבוהה והוא התחיל עוד בתקופתך, המתווים החדשים להכשרה בהוראה קובעים מינימום הכרחי והוא מאוד מאוד.

רונית תירוש: אבל הוא לא רשום פה.

תמר אריאב: הוא לא רשום פה אבל הוא כתוב בהחלטות של המועצה להשכלה גבוהה,יפעל בתיאום עם המשרד, יש מינימום לתכנית ההוראה המאושרת.

רונית תירוש: אז ידעתי שזה קיים, אבל כשלא ראיתי את זה בחוק, מה הבעיה להכניס את זה, ממילא יש לכם פרק שלם.

נדב שמיר: ממילא שיש קביעה והתייחסות של תעודת הוראת, של חובת תעודת הוראה ממילא מחייב מה שקיים באותה מסגרת שמחייבת לתעודת הוראה, זו למעשה החלטה של ועדה משותפת של משרד החינוך והמועצה להשכלה גבוהה שחייבה.

רונית תירוש: כדאי להכניס את זה לתוך החוק.

מירב ישראלי: האמת שבהצעות חוק אחרות, ההכשרה האקדמית, למשל בעריכת דין החוק של לשכת עורכי הדין לא מתייחס להכשרה בתוך אלא מכוח החוק, ומי שאמור למה שאת מתייחסת אליו זה המועצה להשכלה גובהה או הגוף אחר שמתייחס לנושא ההכשרה, אבל החוק הזה מתייחס בעצם להכשרה מקצועית שהיא אחרי הלימודים.

רונית תירוש: אני לא מדברת על סטטוס אחרי לימודים, אני מדברת על תוך כדי לימודים.

רונית תירוש: הם באים עם הבעיות מהשדה, פותרים את הבעיות וחוזרים חזרה לשדה, הדיאלוג הזה מאוד חשוב.

מיכל שפרן: זה חלק מאוד מרכזי בהחלטות החדשות, מאוד מרכזי.

מיכאל מלכיאור: רונית תירוש, אם גם במשך הטיפול יש לך מה להוסיף אז בהחלט.

נח גרינפלד: אכן לגבי בחינות רישוי, אכן אין בחינות רישוי בחוק אבל יש תהליך של העמקה, של התהליך הערכה וזה חלק מתוך ההארכה של תקופת ההתמחות של ההוראה.

נח גרינפלד: מדובר על הארכה.

מיכאל מלכיאור: אני לא פותח את הויכוח, מותר שיהיה ויכוח ונתווכח כשנגיע לזה, עוד יותר אם תסכמו לפני כן, אם לא נתווכח מסביב לשולחן.

מירב ישראלי: אני מקריאה.

מירב ישראלי: הצעת חוק עובדי הוראה התשס"ח-2008.

מירב ישראלי: מטרת החוק מטרת חוק זה להסדיר את העיסוק בהוראה לשם ביסוס מעמדם המקצועי של עובדי ההוראה בישראל, שמירה על רמה מקצועית הולמת של העיסוק בהוראה, והעצמתו של מקצוע ההוראה.

מיכל שפר: אולי בדברי ההסבר לסעיף 1, בפסקה השנייה מצוין שמטרת החוק בין היתר להעניק יחס של כבוד כלפי המוקצע, ומאחר.

מיכאל מלכיאור: אני מצטער אבל אי אפשר לנהל פה שני דיונים מקבילים.

רונית תירוש: אני שואלת מתי נתייחס לחוקים שלנו שישתלבו.

מיכאל מלכיאור: נכון, ואת זה אנחנו צריכים לעשות בסעיפים הרלוונטיים.

יולי תמיר: אין לי בעיה שזה יוגש במשולב.

מיכאל מלכיאור: את זה אמרתי בתחילה.

מירב ישראלי: אם אנחנו רוצים איחוד אז אנחנו צריכים לפנות בבקשה לועדת הכנסת להערכתי.

רונית תירוש: מי צריך לפנות?

מירב ישראלי: אז תפנו בבקשה, וזה יהיה מונח פה.

מירב ישראלי: אז בישיבה הבאה נניח את שני החוקים והועדה תחליט על מיזוג.

מיכאל מלכיאור: אבל החלטנו על החוקים.

רונית תירוש: אני לא יודעת מה הוחלט שם עם הצעקות, אני לא יודעת מה נשאר שם.

מיכאל מלכיאור: בכל זאת עם מה שנשאר צריך.

רונית תירוש: אבל מה שנשאר אמרנו שצריך לקראת קריאה שנייה ושלישית, אני לא יודעת אם נגיע לזה בכלל כי אנחנו רוצים לאחד את זה עם זה, אז שיהיה כאן, אלה דווקא הסעיפים המהותיים שלא דנו בהם.

מיכאל מלכיאור: כשנכנסת אמרתי שיש לך גם חוק, אבל לפני זה אמרתי שאנחנו נשלב את החוק שלך ואת החוק של סילבן שלום.

מירב ישראלי: בעצם מדובר בהצעת חוק אחת שעברה קריאה ראשונה נכון?

מירב ישראלי: אפשר כבר עכשיו להחליט על מיזוג אם אני מבינה זה מקובל גם על סילבן שלום, אפשר או להחליט עכשיו או להביא את זה לישיבה הבאה ולהחליט על מיזוג ואז לפנות לועדת הכנסת.

מיכאל מלכיאור: אנחנו לא יכולים עכשיו להחליט על זה?

מירב ישראלי: הועדה פה יכולה להחליט ואז נוכל להעביר את זה.

מיכאל מלכיאור: אז בואו ונחליט, נצביע על כך.

מיכאל מלכיאור: הצבעה אין מתנגדים אין נמנעים שלושה בעד שאנחנו נאחד ואנחנו נגיש את זה לועדת הכנסת וגם השרה בעד.

מיכאל מלכיאור: היתה פה שאלה, לגבי דברי ההסבר, מיכל שפרן את יכולה לחזור על זה.

מיכל שפרן: בדברי ההסבר לסעיף (1) לחוק, בפסקה השנייה מוזכר שמטרת החוק היא בין היתר להביא ליחס של כבוד כלפי עובדי ההוראה, אני רוצה לכלול את האמירה הזאת בסעיף של החוק, בתוך המטרה, כי אני חושבת שזה יעביר איזה מסר גם בגלל.

מיכאל מלכיאור: בסדר, הבנו את הנקודה.

מיכאל מלכיאור: השרה יש לך משהו להגיד?

יולי תמיר: אני אשמח מאוד.

מיכאל מלכיאור: בסדר, אנחנו נשלב את זה, מירב ישראלי.

מיכאל מלכיאור: קיבלנו, נמשיך.

מירב ישראלי: 2.

מירב ישראלי: הגדרות בחוק זה - "אישור התמחות" – אישור להתמחות בהוראה שניתן בסעיף 23; "ארגוני המורים" – שני ארגוני עובדי הוראה שעם חבריהם נמנה המספר הרב ביותר של עובדי הוראה המאוגדים בישראל; "היתר" – היתר זמני לעיסוק בהוראה שניתן לפי פרק ה'; "התנסות מעשית" – הוראה במוסד חינוך, הנעשית תחת הדרכה ופיקוח, במסגרת תכנית לימודים של מוסד להכשרת עובדי הוראה; רונית תירוש, זה מה שאת דיברת עליו, בנושא של ההתנסות המעשית.

מירב ישראלי: "ועדת הרישוי" –הוועדה שמונתה לפי סעף 6; "חונך הוראה" – מי שניתן לו אישור להיות חונך הוראה לפי סעיף 28; "חוק המועצה להשכלה גבוהה" – חוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי-1958; "חוק העונשין" – חוק העונשין התשל"ז-1977; "חוק חינוך מיוחד" – חוק חינוך מיוחד, התשמ"ח-1988; "חוק לימוד חובה" – חוק לימוד חובה, התש"ס-1949; "מוסד חינוך" - כל אחד מאלה: כאן באמת נכנסות ההערות שדיברנו עליהן.

מירב ישראלי: (1) מוסד חינוך רשמי כהגדרתו בחוק לימוד חובה; (2) בית ספר או גן ילדים שבו לומדים, מתחנכים באופן שיטתי תלמידים, שניתן בו חינוך גן ילדים, חינוך יסודי, חינוך על יסודי או חינוך מיוחד, ושחלה עליו חובת רישוי לפי חקו פיקוח על בתי ספר, התשכ"ט-1969; זה למעשה חל על כלל בתי הספר, לגבי משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה.

מירב ישראלי: שצריך להכניס הגדרה נפרדת, ולגבי בתי הספר החרדים צריך לדון בהוראות המיוחדות אחר כך, בעצם הסעיף הזה כולל כרגע את כלל בתי הספר ונוסיף את משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה.

דורית מורג: צריך לתקן, זה לא מספק.

החוק הזה לפי מה שהם הכינו, הוא חל על כולם, גם לגבי ההגדרה של ארגוני מורים אין ארגון מורים חרדי, כי הם יותר קטנים מטבע הדברים, אתם החלטתם מראש שלא יהיה ארגון מורים חרדי.

דורית מורג: אמרנו שני ארגוני מורים הגדולים, אגב זה ההבדל, אין כרגע ארגון מורים שמוכר על פי חוק, יש פרוצדורה וצריך לקיים אותה, ברגע שהוא ייהפך לארגון, הפרוצדורה פתוחה בפניכם לא אנחנו עושים אותה, לכן אין כרגע.

רונית תירוש: ארגון המורים כרגע זה לפי חוק?

כן.

דורית מורג: יש פרוצדורה של פניה לבית הדין לעבודה.

קריאה: הפרוצדורה היא לפי חוק.

אני הרי אמרתי לשרה שאני לא אכנס לעניין הזה, בסדר לא חשובים התירוצים, אין ארגון חרדי בחוק הזה.

תירוצים זה דבר חשוב, אצלנו כשלומדים בגמרא אומרים שתירוצים זה הדבר הכי טוב שיכול להיות.

מירב ישראלי: אני מציע, שאם יהיה הסדר אנחנו נשוב להסדר לגבי בית הספר החרדים, נבדוק מה ההגדרות של ארגוני מורים חרדים, ואז נוכל, זה משהו שנצטרך להתייחס אליו.

אין לפי החוק הזה.

מירב ישראלי: מבחינת ההגדרה, אם אנחנו כבר מדברים על זה, כשאנחנו אומרים הארגונים בישראל, בדרך כלל אומרים יציג או שיש מונחים אחרים, הכוונה היא לאלה שבאמת כמו שאמרת שהם נרשמים.

דורית מורג: ישנה פרוצדורה, אני מנסה לחוזר על זה, ישנה פרוצדורה איך הופכים לארגון עובדים בישראל, אנחנו לא נכנסים באותה הזדמנות בחוק כאן.

מירב ישראלי: אנחנו נבדוק את ההגדרה.

אני אמרתי, את לא צריכה לכעוס, אמרתי שבגלל התירוצים, אני אדבר בשפה שלך, בגלל הסיבות החוקיות האובייקטיביות אין בחוק הזה סעיף שדואג למורים, אין ארגון מורים חרדים, זה הכל, זה מה שאמרתי ותקראי לזה איך שאת רוצה.

יהודה סקר: הוא הציע שתצטרפו לארגון המורים, אבל אתם לא רוצים.

לי אין שום ארגון מורים, לי יש ועד עובדים של עובדי הכנסת.

מיכאל מלכיאור: אני מציע, כשמירב ישראלי אומרת את הדברים השונים שצריכים השלמה אין סיבה על כל דבר שהיא אומרת לפתוח בשיח על זה, לפרוטוקול אני אומר שאנחנו צריכים להשלים את זה לפני שאנחנו מסיימים את עבודת החקיקה.

מירב ישראלי: "מוסד להכשרת עובדי הוראה " – מוסד להשכלה גבוהה המקיים מסלול לימודים לתעודת הוראה, ובלבד שהמוסד או המסלול הוכרו בידי המנהל הכללי או מי שהוא הסמיך לכך לפי סעי 20; על זה כבר דיברנו שיובא נוסח מוצע שמדבר על אישור המועצה להשכלה גבוהה.

מירב ישראלי: "מוסד להשכלה גבוהה" – מוסד שהוא אחד מאלה: מוסד שקיבל הכרה לפי סעיף 9 לחוק המועצה להשכלה גבוהה; (2) מוסד שקיבל תעודת היתר או אישור לפי סעיף 21א לחוק המועצה להשכלה גבוהה; מוסד שקביל רשיון לפי סעיף 25ג לחוק המועצה להשכלה גבוהה; לגבי מוסד לפי סעיף 25ג, אני לא בטוחה שלזה התכוונתם, אבל צריך להוסיף את 28א, נכון?

מירב ישראלי: בסדר אז אני מחליפה את זה ב- 28א.

קריאה: זה כולל את הלימודים, את המוסדות מחוץ לארץ?

מירב ישראלי: לא, אנחנו מורידים את השלוחות ואנחנו מכניסים את יהודה ושומרון בעצם.

מירב ישראלי: "המועצה" – מועצת עובדי ההוראה שמונתה לפי סעיף 59; "הממונה" – הממונה על הרישוי שמונה לפי סעיף 5; "המנהל הכללי" – המנהל הכללי של משרד החינוך; "מנהל מחוז" – מנהל לשכה מחוזית של משרד החינוך; "מפקח" ו-"מפקח כולל" – מי שנתמנה למפקח או למפקח כולל, לפי העניין, לפי סעיף 34 לחוק חינוך ממלכתי התשי"ג-1953; כאן אני כבר אומרת, אנחנו לא נכנס לדיון הזה, אבל בחוקים אחרים מצב בריאותי לקוי לא מסתכם רק במה שמסכן את בריאותו של אדם אחד, אלא גם יש לזה השלכות על תפקוד במידה אחרת, צריך לבדוק ואני אומרת את זה עכשיו, אני בעצמי עדיין לא בדקתי את כל האפשרות של הוראות של ביטול רישיון או התניה של רישיון, ובעצם יש שלושה סוגים של הדבר הזה, אני אומרת את זה שוב כהערה מקדימה, יש בעצם אפשרות לבטל מכוח מצב בריאותי, יש אפשרות לבטל מכוח ענייני משמעת, ויש אפשרות מינהלית אם התנאים לא התקיימו, או אם היו דברים מהסוג הזה, אלו הן שלושת האפשרויות, צריך לבדוק אם יש משהו שהוא אינו נופל בין הכסאות האלה, זה מה שאני אומרת וצריך יהיה לברר את זה כשנגיע לזה.

מירב ישראלי: "מצב בריאותי לקוי" של אדם – לקות נפשית או מחלה גופנית העלולה לסכן בריאות של אדם אחר; "עובד הוראה מורשה" – בעל רשיון או בעל היתר; "עיסוק בהוראה" – עיסוק מקצועי, במשלוח יד, בהקניית ערכים, ידע ומיומנויות לימודיות וחברתיות לתלמידים, לעניין חוק זה לא יראו כעיסוק בהוראה כל אחד מאלה: הוראה במסגרת התנסות מעשית; כפי שכבר אמרתי ההתנסות המעשית היא במסגרת הלימודים במוסד להשכלה גבוהה.

מירב ישראלי: (2) פעולות שמבצע מסייע למורה במוסדר לחינוך מיוחד או מטפל שאינו מורה, כאמור בסעיפים 16(ב) ו- 18 לחוק חינוך מיוחד, וכן פעולות שמבצע מסייע לעובד הוראה מורשה העוסק בהוראה של תלמידים בגיל 3 עד 9; (3) פעולות שמבצעים במוסד חינוך, פסיכולוגים, בעלי מקצועת פרה-רפואיים ובעלי מקצועת אחרים שקבע השר, שאינם עובדי הוראה מורשים, בתחום עיסוקם; (4) עיסוק בפעילות חינוכית במוסד חינוך למטרות העשרה או פנאי, שאינה חלק מתוכנית הלימודים; (5) עיסוק בפעילות חינוכית במוסד חינוך כמסייע לעובד הוראה מורשה, במסגרת שירות צבאי, התנדבות בשירות לאומי או התנדבות בשנת שירות, הנעשה תחת הדרכה ופיקוח של עובד הוראה מורשה; פעולה בתום לב שעשה מי שאינו עובד הוראה מורשה, במהלך עיסוק או משלח ידו שאינם עיסוק בהוראה; אני מבינה שעברתם על כל האפשרויות של פעילות בתוך מוסד חינוך שיש קשר ואלה הם החריגים, בנוסף יש לנו ב- 3(ג) את העניין של ההתמחות.

שלמה ישי: כשאתם מדברים על התמחות אתם מדברים על התקופה תוך כדי הלימודים.

מירב ישראלי: שוב, אני אומרת יש התייחסות לשני הדברים ובתוך סעיף ההגדרות ישנה התייחסות להתנסות מעשית שלפי ההגדרה זה התנסות מעשית שבמסגרת הלימודים, ובסעיף 3(ג) יש השלמה לזה שגם מישהו בתקופת התמחות מכוח החוק, התמחות פוסט לימודים, יכול ללמד במסגרת, זאת אומרת שגם זה וגם זה מכוסים.

מירב ישראלי: שמתי לב שאתם לא הזכרתם את המלה חינוך.

יהודית וינקלר: רציתי לשאול, אולי אני לא מבינה, בסעיף 5, פסקה 5, זאת אומרת שבנות שעסקו בשירות לאומי עד היום הוכר להם העיסוק בתחום החינוך כשנת וותק.

מירב ישראלי: זה לא קשור לתנאי העבודה, זה רק מכיוון שהחוק קובע בהמשך שרק מי שיש לו רישיון והוא עובד הוראה מורשה, מותר לנו לעבוד במוסד חינוך בעצם בהוראה, יש צורך בקביעת חריגים להוראה הזאת, אבל רק לעניין הזה וזה לא קשור לעניין של תנאי עבודה, לתנאי העבודה אין התייחסות מעבר להשתלמויות, אני לא יודעת אם זה נוגע, החוק הזה לא נוגע בתנאי עבודה, הוא נוגע רק בכישור מקצועי ולמי שיש יכולת לעבוד, למי שיש לו רישיון.

נדב שמיר: צריך לעשות ההפרדה בין ההסכם הקיבוצי לבין החוק, החוק לא מתייחס.

מירב ישראלי: אמרתי קודם שלא הזכרתם בעיסוק הוראה את המלה חינוך, אני לא יודעת אם חשבתם או לא אבל לי זה קפץ.

נדב שמיר: יש לנו הערה נוספת בגלל התפקיד שהמועצה להשכלה גבוהה אמורה למלא בחוק הזה אנחנו מבקשים שצריכה להיות הגדרה.

מירב ישראלי: האמת שכתבתי לי את זה, אנחנו בדרך כלל עושים משהו לפי חוק המועצה להשכלה גבוהה.

נח גרינפלד: במסגרת התיקונים זה באמת מופיעה ההגדרה, כל עוד לא ישבנו אתכם לא הצגנו שום מסמך כמסמך שאנחנו מציגים אותו שהוא.

נדב שמיר: אבל שזה ירשם שזה חלק.

מיכאל מלכיאור: אבל זה לא, זה עכשיו לא בעוד שבועיים.

מירב ישראלי: "רישיון" - רישיון לעיסוק בהוראה שניתן לפי פרק ד; "השר" – שר החינוך; "תלמיד" – אדם בגיל 3 עד גיל 18 וכן ילד בעל צרכים מיוחדים כהגדרתו בחוק חינוך מיוחד, הלומד במוסד חינוך.

מירב ישראלי: שזה עד 21.

יולי תמיר: אני רוצה לומר משהו בעניין הזה, אני חושבת שאנחנו הולכים לקראת משהו שהוא קטן אבל בסוף הוא יקדם אותנו לקראת שילוב של חוק החינוך המיוחד לחוק החינוך הכללי, העובדה שאנחנו עובדים על פי חוקים נפרדים בעניין הזה, גם בהסכם העבודה עם ההסתדרות אנחנו הכנסנו את ההסכם עם החינוך המיוחד, זאת אומרת החינוך המיוחד בנינו, מקבל למרות שיש לו חוק נפרד יש פה חשיבות לנוכחות של הדברים לצורך האחדה מסוימת.

מיכאל מלכיאור: רציתי לשאול, מירב ישראלי, ישנם בתי ספר שיש כיתות יג' ו- יד', אני לא מדבר על בתי הספר של משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה דווקא, יש להם כיתות יג' ו-יד' ומקבלים תואר הנדסאי ואחר כך זה משולב בצבא, אבל אלו בתי ספר רגילים שיש להם כיתות, השבוע הייתי בבית ספר בלוד שהוא בית ספר רגיל, ממלכתי שיש בו כיתות יג' ו-יד'.

נח גרינפלד: צריך לעשות את ההבחנה, החוק מתעסק בעצם מגיל של חינוך חובה, למעשה עד כיתות יב' כולל, והחינוך המיוחד עד גיל 21, זה תווך הגילאים שהוא חינוך חובה.

מיכאל מלכיאור: אני מבין ואני שואל, האם הכללים של הפרופסיה לא מחייבים את מי שמלמד בכיתות יג' ו- יד', אני לא יודע תגיעו כן או לא.

נח גרינפלד: החוק לא מתייחס לזה.

מיכאל מלכיאור: החוק זה מה שאנחנו עושים עכשיו, אז תסביר לי למה?

נח גרינפלד: המנדט של שרת החינוך, אני לוקח את זה פה, הוא חוק חינוך חובה.

מיכאל מלכיאור: המנדט של שרת החינוך זה גם בתי הספר האלה.

יהודה סקר: חינוך למבוגרים זה למנדט של משרד החינוך?

מירב ישראלי: השאלה היא, האם חינוך למבוגרים צריך להיכנס לחוק הזה?

מירב ישראלי: זאת השאלה והיא מהותית.

דורית מורג: זה החינוך העל תיכוני, כי שם יכול להיות שהכללים יהיו דרישות של תכונות ואפשרויות אחרות.

מיכאל מלכיאור: בסדר, שאלתי קיבלתי תשובה, נמשיך.

נח גרינפלד: לגבי חינוך ההצעה היא כן להוסיף, אחרי הקניית ערכים, פסיק חינוך, ידע ומיומנויות לימודיות חינוכיות, ההגדרה של איש ציבור.

מירב ישראלי: בסדר, פרק ב'.

מירב ישראלי: ייחוד העיסוק בהוראה במוסד חינוך 3.

מירב ישראלי: העיסוק בהוראה במוסד חינוך (א) לא יעסוק אדם בהוראה במוסד חינוך, אלא, אם כן הוא עובד הוראה מורשה ובהתאם לתנאי הרישיון או ההיתר שניתן לו.

מירב ישראלי: לפי העניין.

מירב ישראלי: המבקש להעסיק אדם בהוראה במוסד חינוך רשאי להעסיקו רק לאחר שאותו אדם הציג לפניו רישיון או היתר תקפים.

מירב ישראלי: (ג) על אף הוראות סעיפים קטנים (א) ו-(ב) רשאי מתחמה לעסוק בהוראה במוסד חינוך ורשאי מוסד החינוך להעסיקו בהוראה במסגרת התמחותו לפי פרק ז'.

מיכל שפרן: סליחה אני רוצה להעיר לגבי סעיף 3 ואני גם לא הספקתי להעיר להגדרה של תלמיד, ההגדרה האחרונה בסעיף 2, אדם בגיל 3 עד 18, במוקם המילה ילד צריך להיות אדם כי החינוך הוא עד גיל 21.

מירב ישראלי: לא, ההגדרה של ילד בעל צרכים מיוחדים, ישנה הגדרה , זה עניין טכני של חקיקה, יש בחוק תלמיד בעל צרכים מיוחדים וזה כולל הכל.

מיכל שפרן: לגבי סעיף 3, יש מקצועות שמלמדים והם אינם כלולים ברישיון הוראה, למשל מקצוע אוריינות, כל מיני מקצועות בתחום.

מיכאל מלכיאור: מה שמיכל שפרן אמרה, אני מבין למה לא כתוב ילד בעל צרכים מיוחדים, אבל למה לא לכתוב ילד בגיל 3 עד 18 כי זה יכול להראות שזה אדם וזה ילד.

מירב ישראלי: אני אראה לך את זה, זו פשוט הגדרה, זה עניין של חקיקה.

מיכאל מלכיאור: למה תלמיד לא יכול להיות ילד בגיל 3 עד 18 וכן ילד בעל צרכים מיוחדים.

מירב ישראלי: זה מה שכתוב.

מיכאל מלכיאור: לא, כתוב אדם, אני אמרתי שהיא התייחסה.

מירב ישראלי: כי בחוק לימוד חובה יש ילד או נער, אם נגיד ילד זה סותר את המונחים בחוק, אפשר לכתוב ילד או נער, בסדר אין בעיה.

מירב ישראלי: ילד או נער בגיל 3 עד 18 וכן ילד בעל צרכים מיוחדים כהגדרתו בחוק לחינוך למיוחד.

מירב ישראלי: בחוק חינוך מיוחד ההגדרה של ילד בעל צרכים מיוחדים, אנחנו נבדוק את זה, בחוק חינוך מיוחד ישנה הגדרה לילד בעל צרכים מיוחדים, זאת ההגדרה, אז שינינו את זה לילד או נער בגיל 3 עד 18.

מיכל שפרן: ההערה לגבי סעיף 3 היא כזאת, יש מקצועות שנלמדים בבתי ספר בתחומים כמו אוריניות שלא מנפיקים על זה רישיון הוראה, זה לא מקצוע נלמד.

שלמה ישי: רק כדי להרחיב את העניין הזה, יש למשל, איך התייחסו למשל לקרן קרב, לפעולות העשרה בתוך בתי ספר, האם זה נחשב להוראה או לא נחשב הוראה?

מירב ישראלי: זה תלוי, אם זה חלק מהפעילות החינוכית של הלימוד של בית הספר אז זה הוראה, אם זה פנאי וכדומה זה יכנס להעשרה או פנאי שיונח על פי תכנית הלימוד וזה חריג.

תמר אריאב: רק כדי לסבר את האוזן, אוריניות זה לא מקצוע יש אוריניות בכל מיני, המקצוע להכשרה והוראה נקרא שפה או מתמטיקה, לפעמים במערכת השעות בבית הספר קוראים לזה אוריניות, לכל תחום שמלמדים אותו בבית הספר יש לימודי הכשרה ויש תעודת הוראה לתחום הספציפי.

דורית מורג: תסתכלי בבקשה בסעיף 72 ניסנו לפתור את הבעיה, לקחנו בחשבון שלא כל דבר ממש אפשר שיהיה לקטלג בתוך משבצת, הנושא של ספרות כדוגמה, יבוא לידי ביטוי, ספרות כדוגמה בסעיף המשרד לתעשייה, מסחר ותעסוקה, ובנוסף לזה הוספנו את 72 שאמרנו שיהיה אפשר להתייחס גם למקצועות שאינם ואינם נלמדים כפי שהם.

מיכאל מלכיאור: עוד הערה.

מיכאל מלכיאור: אין, בבקשה מרב.

מירב ישראלי.: איסור התחזות לא יתחזה אדם לעובד הוראה מורשה, ולא ישתמש בתואר עובד הוראה מורשה או בתואר הדומה לו כדי להטעות, אלא אם כן הוא עובד הוראה מורשה.

מירב ישראלי.: פרק ג', הממונה על הרישוי וועדת הרישוי

מיכאל מלכיאור: לא מצוין כאן שום סנקציה.

מירב ישראלי: יש בסוף.

מיכאל מלכיאור: גם לגבי מי שמתחזה

מירב ישראלי: 5.

מירב ישראלי: הממונה על הרישוי השר ימנה את הממונה על הרישוי שיהיה עובד משרד החינוך בעל השכלה אקדמית, ובעל ניסיון של עשר שנים לפחות בעיסוק בהוראה או בתחום מינהל החינוך, הממונה יהיה אחראי על מתן רישיונות והיתרים לעיסוק בהוראה ועל נקיטת אמצעי משמעת, והוא יבצע כל תפקיד אחר המוטל עליו לפי חוק זה.

מירב ישראלי: כשנגיע לאמצעי המשמעת יש לי כמה שאלות, אני כרגע לא מתייחסת אליהם.

מיכל שפרן: הייתי מבקשת לדעת למה הכוונה בתחום המינהל לחינוך?

מיכל שפרן: כי כשאנחנו שאלנו את עצמנו אז כל אחד הכניס לתוך ההגדרה תפקיד, או מנהל מוסד חינוכי או מישהו שהיה בצבא ההגנה לישראל.

דורית מורג: קודם כל בדברי ההסבר, למשל לא רק עובד הוראה כפי שהוא, אגב זה מופיע בהרבה מאוד במכרזי משרד החינוך, יש למשל בדברי ההסבר, דיברנו על תכנון, ניתוח מערכות חינוך, ניתוח משאבי אנוש בחינוך, יש גם תפקידים מנהליים עם כשרויות בחינוך.

שלמה ישי: זה יכול להיות מישהו שהוא לא היה מורה אף פעם?

דורית מורג: כן, גם.

שלמה ישי: זה נראה לכם סביר?

דורית מורג: זה עניין של החלטה.

שלמה ישי: זה נראה לכם סביר שזה יכול להיות מישהו שהוא לא היה אף פעם מורה?

דורית מורג: אתם רוצים להכניס שהוא גם בעל תעודת הוראה?

שלמה ישי: גברתי השרה?

מיכאל מלכיאור: כתוב פה, מישהו שצריך להיות בעל ניסיון.

שלמה ישי: או במינהל החינוך.

שלמה ישי: גברתי השרה זה נראה לך סביר שלא יהיה לו שום ניסיון בהוראה בכלל?

יולי תמיר: אני אגיד לך מה המקרה שחשבנו עליו, שמישהו שבא מחוץ לתחום החינוך, עושה קורס מנהלים כי הוא חייב לעשות קורס מנהלים, למשל רון חולדאי בזמנו, אנשים כאלה שרוצים ובאים מחוץ למערכת ועושים קורס הכשרה לניהול ורוצים לבוא ולנהל בית ספר אבל מעולם לא היו באופן רשמי מורים גם אם הם התעסקו בחינוך.

שלמה ישי: אבל האנשים האלה עברו לפחות דרך בית הספר, אם את ממנה את כיתרי, אז הוא בכל זאת עסק בהוראה בבית הספר, לעומת זאת אם את השר מצניח מישהו שעבר קורס מנהלים ויש עובר לתפקיד הזה, אני חושב שיש לו איזה ניסיון בהוראה.

מירב ישראלי: יש לו עשר שנים סוג של ניסיון בחינוך.

שלמה ישי: יכול להיות שזה מישהו שלא ראה בית ספר מימיו.

יולי תמיר: אולי צריך להגיד במקום תחום מינהל החינוך, בניהול, הכוונה היא.

מיכאל מלכיאור: עיסוק בהוראה זה גם עיסוק בניהול.

יולי תמיר: אני בהתלבטות, "באופק חדש" עשינו הבחנה בין מורה למנהל, השאלה היא מבחינתי, צריך למחוק את הניסוח.

מיכאל מלכיאור: אבל אי אפשר להגיד שעשר שנים הוא היה מנהל אז הוא עסק בהוראה.

שלמה ישי: גברתי השרה "באופק חדש" מנהל לא יכול להיות מנהל אם הוא לא היה מורה.

יולי תמיר: נכון.

שלמה ישי: אם רוצים לשמור על מקצוע ההוראה ולתת לו איזה מעמד צריך בכל זאת שיהיה לו איזה ניסיון בהוראה.

מיכאל מלכיאור: אוקיי, השאלה מובנת, צריך לקבל הכרעה.

נח גרינפלד: לאחר התייעצות שלנו אנחנו מסכימים, צריך להיות בעל תעודת הוראה.

מירב ישראלי: נסיון בהוראה.

נח גרינפלד: כדי להיות מנהל גם אם ניקח את האנשים שהם נכנסו, הם חייבים להיות בעלי תעודת הוראה וניסיון כדי.

מירב ישראלי: רגע, עובד משרד החינוך זה יכול להיות מישהו מינהלי שעבד בתקציבים, לפי הנוסח, אני מנסה להסביר מה אנחנו יוצרים, זאת אומרת שהנוסח הנוכחי בעצם מאפשר לך לקחת פקיד במשרד, כמעט כל פקיד במשרד עסק באיזה היבט של חינוך, מינהלי חינוכי, ולשים אותו בתור הממונה, אני לא אומרת כן או לא , אני שואלת אותך.

מיכאל מלכיאור: אני אומר, יושב ראש המזכירות הפדגוגית יכול להיות שהוא יכול להיות הממונה על הרישוי?

מיכאל מלכיאור: כן, לפי מה שאומרים אז לא, את חושבת שכן, אבל עכשיו הם לא הסכימו איתך ולכן אני שואל אותם.

שלמה ישי: אם מישהו לא נכנס אף פעם לכיתה הוא לא יכול למלא.

מיכאל מלכיאור: איך אדם יכול להיות ראש מינהל פדגוגי אם הוא לנכנס אף פעם להוראה?

מיכאל מלכיאור: ראש מינהל פדגוגי לא עוסק בתלמידים ולא עוסק.

שלמה ישי: הוא עוסק בהכנת חומרים, הוא עוסק בקביעת מדיניות, אבל הוא לא עוסק בדרישות, אם נח גרינפלד מסכים איתי אז אני בכלל בצד הטוב.

מיכאל מלכיאור: לא משנה, אתם לא הסכמתם.

דורית מורג: אני חושבת שאם יש מישהו שיש לו PHD בהכשרת מורים הוא האדם הכי מתאים לעמוד בראש יחידה כזאת.

שלמה ישי: ממש לא, אם אנחנו מתעמקים בתפקיד שיש לאיש הזה, כל מה שהוא אמור לעשות אנחנו חושבים שבכל זאת צריך להיות בעל ניסיון בהוראה, זה לא איזה פקיד, זה לא מישהו מינהלי, יש לו תפקידים.

מיכאל מלכיאור: אבל הוא לא חייב להיות עשר שנים.

שלמה יש: יכול להיות שמתוך העשר חמש בהוראה, שלוש בהוראה.

קריאה: בואו ניקח את הקריטריון של כניסה לניהול, חמש שנים.

שלמה ישי: על הבסיס זה דיברתי על חמש, על בסיס הקריטריון של כניסה לניהול, מנהל בית ספר צריך.

דורית מורג: אני רוצה לנסח פשרה שכן תהייה לו תעודת הוראה, זאת אומרת שהוא יבוא מהתחום אבל הניסיון יוכל להיות גם במינהל חינוך, כי התפקיד הוא מינהלי.

שלמה ישי: יש לו השפעה על עבודתו של מורה ולכן הוא צריך להכיר את עבודת המורה בכיתה.

דורית מורג: הוא לא יכול לקבל תעודת הוראה אם אין לו ניסיון.

שלמה ישי: איזה ניסיון?

שלמה ישי: ניסיון של כמה חודשים?

מיכאל מלכיאור: אני רוצה להציע פשרה ברוח הטובה שאנחנו מנהלים גם את הישיבה הזאת, נכתוב את זה כך כמו שזה עכשיו אבל שיהיה לפחות שנתיים עיסוק בהוראה ממש.

שלמה ישי: בסדר שיהיה שנתיים.

מיכאל מלכיאור: אם יש לו שנתיים מלאות והוא עסק בעוד תפקידים בתוך ומתוכם שנתיים בהוראה, אני חושב שזה מספק, הוא יודע מה זה להיות מורה, הוא יודע מה זו כיתה וגם יש לו ניסיון.

רחל בוכברג: בשעתו כשאנחנו העברנו את ההצעות שלנו, ההצעה היתה שהשר ימנה לאחר התייעצות עם המועצה את אותו ממונה, מאחר והגוף הוא גוף רחב וחלקו מקצועי שהוא יקבל איזה שהיא.

דורית מורג: זה תפקיד מינהלי שצריך לעבור מכרז, הוא לא רק מינוי, הוא עובד משרד החינוך.

יולי תמיר: הבעיה פה היא בעיית המכרז, אם זה היה מינוי אמון אז השר בא, יש כאן התייעצות עכשיו, השר בא ואומר אני רוצה את x האם אתם מסכימים או לא מסכימים, פה זה תפקיד שדורש מכרז במשרד, אני לא צריכה לעשות מכרז אלא אני לא קובעת מיהו, אני לוקחת את הפרמטרים.

דורית מורג: תמיד על פי דין.

יולי תמיר: אין לי דרך לעשות את ההתייעצות הזאת שהיא תהיה בעלות משמעות אם יש לי מכרז, אם היו פותרים אותי מחובת מכרז, אבל יותר טוב שיהיה מכרז, אנחנו רואים בזמן האחרון שצריך לעשות מכרזים כי אחרת אי אפשר לגמור את הויכוחים.

מיכאל מלכיאור: נמשיך.

מירב ישראלי: 5.

מירב ישראלי: ועדת רישוי (א) השר ימנה ועדת רישוי שתפקידה לייעץ לממונה לפי הוראות חוק זה לעניין מהן רישיונות והיתרים, להכיר בתעודה או בהסמכה שניתנו מחוץ לישראל כשוות ערך לתעודות הוראה לפי סעיף 22, לבצע כל תפקיד אחר המוטל עליה לפי חוק זה; ההכרה של הועדה או של הממונה?

דורית מורג: של הממונה.

מירב ישראלי: של הממונה, צריך להיות ייעוץ.

דורית מורג: בתחילה חלקנו את התפקידים וראינו, הממונה מרכז את הסמכויות.

מירב ישראלי: לייעץ גם לייעץ לעניין תעודה.

מירב ישראלי: אני משנה את "להכיר", את הניסוח נעשה אחר כך.

מירב ישראלי: (ב) ואלה חברי ועדת הרישוי: (1) עובד במשרד החינוך בעל ניסיון בתחום כוח אדם בהוראה, והוא יהיה יושב ראש הועדה; (2) עובד משרד החינוך הכשיר להתמנות לשופט בית משפט שלום; (3) עובד משרד החינוך בעל ניסיון בתום הכשרת עובדי הוראה; (4) שני נציגי ארגוני המורים, נציג אחד מכל ארגון, שהם עובדי הוראה מורשים;

לירן שפיגל: סליחה, מדברים פה על, אני חוזר פה לסעיף 6(א), בעניין שהשר יקים ועדת רישוי, העניין של הכרה בתעודה, אני מפנה לסעיף 22, ועדת הרישוי רשאית.

מירב ישראלי: אני שאלתי ואני שואלת, למה הועדה?

לירן שפיגל: הועדה היא מקצועית.

מירב ישראלי: הממונה מרכז את כל הסמכויות המנהליות.

לירן שפיגל: אבל יש פה קביעה של סמכויות לימודים, יש קביעה של הארכה, ברגע שזה תואר מישראל אנחנו יודעים מה המשמעות, המועצה להשכלה גבוהה אישרה התאמה לדיסיפלינה.

מירב ישראלי: אז כן להכיר, לפי סעיף 22, בסדר.

שלמה ישי: סליחה לרגע, לגבי סעיף 4, לא יכול להיות שיהיה לנו נציג אחד ולארגון נציג אחד.

שלמה ישי: סעיף קטן (4), אני אומר שלא יכול להיות שיהיו שני נציגים אחד אחד מהסתדרות המורים ואחד מהארגון, אנחנו הרבה יותר גדולים, יותר מיצגים, אני חושב שצריכים להיות שני נציגים של הסתדרות מורים מול אחד מהארגון, ככה בכל הועדות שממול משרד החינוך והשרה תעיד לכך.

יולי תמיר: בחלק מהוועדות אכן זה כך.

קריאה: צריך לזכור שזו ועדה שהתפקיד שלה זה ברישוי.

קריאה: גם כך לא טבעי שאנשי.

מירב ישראלי: בכל מקרה יש מורה או שהוא מארגון המורים או מההסתדרות, צריך שיהיה נציג שיביע את ענייניו, זה לא עניין של פורום או משהו.

שלמה ישי: אנחנו בכל מקרה עומדים על כך שלא יהיה פריטטי בינינו ובין הארגון, אנחנו מיצגים גם גופים אחרים, אנחנו מיצגים גם ארגון יותר גדול ואנחנו מבקשים שיהיו לנו שני נציגים מול נציג של הארגון, מה אומרת השרה?

יולי תמיר: אני מנסה לחשוב איך אפשר.

יולי תמיר: אולי מציעה, אני בודקת את זה עם הצד המשפטי, האם אפשר לכתוב שיהיה נציג אחד לגיל הרך שמייצג את הרישוי בגיל הרך, אני פשוט מחפשת את זה באופן של לא כך וכך, אלא נציג אחד של חטיבות הביניים ונציג אחד של החטיבה העליונה.

שלמה ישי: משם זה לא.

יולי תמיר: יש לך יסודי וחטיבת ביניים, אתה תבוא בשני כובעים שונים, אני לא יכולה לכתוב.

שלמה ישי: אני לא הבנתי מה אמרת.

יולי תמיר: כיוון שהחוק מכסה מגיל 3 עד 18, נראה לי ומכיוון שאני מנסה לא לכתוב אחד מהארגון הזה ואחד.

שלמה ישי: את אומרת אחד לגיל הרך ואחד מכל ארגון?

יולי תמיר: לא, טוב, אחד לגיל הרך ואחד מכל ארגון, כאן יש לך שניים, אחד לגיל הרך שמציג את הגיל הרך והשני אחד לכל אחד, אחד לכל ארגון וכן נציג שמציג את הגיל הרך.

מירב ישראלי: הוא צריך להיות נציג מהארגון.

שלמה ישי: הוא לא יכול להיות מארגון על יסודי בכל מקרה.

מירב ישראלי: אז מה שזה אומר שנכתוב בחוק שזה שני נציגים להסתדרות.

שלמה ישי: את לא כותבת את זה במפורש אבל זו התוצאה.

מירב ישראלי: לא, אנחנו נכתוב שלושה נציגי ארגוני המורים.

יולי תמיר: לא, אחד לגיל הרך.

שלמה ישי: אחד מכל ארגון פלוס נציג לגיל הרך.

מירב ישראלי: אתה צריך להגיד שהוא נציג ארגון המיצג את הגיל הרך.

מיכאל מלכיאור: זה מה שהוא רוצה.

שלמה ישי: אמרתי ולא הסתרתי.

מיכאל מלכיאור: אני רק מזכיר שלא רק בגלל שזה נכנס אלא משום שאין אף אחד שמיצג פה.

יולי תמיר: אנחנו נדון בזה בפרק מיוחד, אני אמרתי שכל הבעיות, אנחנו נאסוף את המקומות.

מיכאל מלכיאור: גם פה.

יולי תמיר: אנחנו נאסוף את המקומות.

מיכאל מלכיאור: אם אתה לא יושב בתוך הגוף הזה שהוא אחראי על הרישוי אז אפשר לשכוח אותם.

משרד החינוך לא מכיר.

דורית מורג: זה לא משרד החינוך, זה לא נכון, זה משהו.

מיכאל מלכיאור: אפשר גם אם הארגון לא מוכר אפשר לנסח את זה באופן כזה שמישהו מתוך מערכת החינוך החרדית ישב בגוף הזה, גם אם אתה לא מכניס את הארגון, כי אתה לא יכול בחקיקה להכניס את הארגון עד שהארגון יהיה מוכר אנחנו יכולים למצוא את הניסוח המשפטי כדי להכניס את הנציג.

כיוון שאני מכיר את הבעיה, ומכיוון שהחוק הזה תפקידו לדאוג למורים של כל המערכת, אפשר לפתור את הבעיה שהארגון יהיה יציג, זה תלוי במשרד החינוך.

יולי תמיר: באו נכתוב כרגע.

לא נכתוב, זה כאילו אני נותן הכרה דה-פקטו בחוק הזה, אני אמרתי, אני אקיים דיון מיוחד על המוכר שהוא לא רשמי, כך הרי אמרה השרה, הרי לא מדברים על זה עכשיו, נקיים גם על זה דיון, על זה, את באה עם החוק הזה לדאוג למורים.

דורית מורג: אולי עד אז יהיה ארגון יציג.

לא יהיה.

דורית מורג: ארגון עובדים.

לא יהיה.

דורית מורג: אולי תהפכו לארגון עובדים.

אני אמרתי, אני לא הופך לכלום, הם לא יהפכו אם את לא תעזרי להם.

אז נדון על זה אז, הוא העיר הערה נכונה, מדובר על הארגוני מורים, החרדים לא פה.

קריאה: אפשר אולי להוסיף שכשאשר מדובר על רישוי למגזר חרדי.

לא מסכים.

מיכאל מלכיאור: מדובר פה על ועדה קבועה שיושבת, כמו שהנציג של הגנים הוא חלק מהמכלול, צריך להכניס מישהו לשם וצריך למצוא את הניסוח המשפטי לעשות את זה נכון.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה להודות לכם על שהתחלנו לעבוד, ואנחנו נמשיך.