ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 469, 2008-06-24 10:00

יצחק גלנטי: שלום, אני פותח את ישיבת הוועדה.

יצחק גלנטי: היום אנחנו דנים בשילוב של שתי הצעות חוק: האחת של הצעת חה"כ חיים אורון, והצעת החוק השנייה היא של שורה שלמה של חברי כנסת, שמתוכם נמצאת פה חה"כ סופה לנדבר.

סופה לנדבר: זה חוק שלי, שחברו אליו כמה חברי כנסת.

יצחק גלנטי: אני מבקש, מנציג התאחדות התעשיינים, אבי ברק, להתייחס להצעת החוק הזו.

אבי ברק: קראתי את הפרוטוקול של הדיון הקודם, שלצערי לא נוכחתי בו, ורציתי להוסיף כמה נקודות.

אבי ברק: ראשית, אני רוצה לספק שמחר אנחנו נחתום בין ההסתדרות לבין לשכת התיאום על הסכם בנושא של חדירה לפרטיות של עובדים בדואר אלקטרוני.

אבי ברק: אני אומר את זה אחרי שחתמנו בעבר על הנושא של פנסיה מקיפה, לאחר שנים רבות שהצעות החוק לא עברו.

אבי ברק: אני רוצה להראות שהדרך הנכונה לפתור בעיות הנוגעות ליחסי העבודה, היא דרך הסכמים בין הצדדים.

אבי ברק: אם בפרקטיקה בעבר היו קשיים ואי אפשר היה להגיע להסכמים, לא היתה ברירה ולעיתים הכנסת נאלצה להגיד את דברה ולעשות את זה בחקיקה.

אבי ברק: היום כל דבר מגיע לשיחות, הבנות והסכמות, ולכן צריך להעדיף את הדרך של הסכם על דרך החקיקה.

אבי ברק: המחוקק צריך להיכנס רק לאותן נקודות שלא מגיעות לפתרון.

אבי ברק: עצם העובדה שיש הסכם בין שני הצדדים, זה גם יתרון מבחינת האכיפה.

אבי ברק: זה מחייב יותר את הצדדים.

אבי ברק: העובדה היא שיש הרבה חוקים שהם יפים על הנייר, אבל בפועל הם לא נאכפים.

אבי ברק: לעומת זאת, אני מאמין שלהסכם שאין כוח של חוק אלא רק של צו הרחבה יש יותר סיכוי להיות אכיף.

אבי ברק: בהסכם גם אפשר להגיע לאיזון יותר נכון של כל הצרכים.

אבי ברק: ברעיון של לתת פיצויים למתפטר יש הרבה ניואנסים ובעיות שעלולות לגרום לבעיות גם במערך יחסי העבודה בתוך המפעל.

אבי ברק: בהסכם אפשר לאזן את האינטרסים, ולמצוא פתרונות לכל מיני סיטואציות שקשה להתייחס אליהן בחקיקה.

אבי ברק: להסכם יש גם אלמנט של גמישות, שקשה יותר בחקיקה.

אבי ברק: העמדה שעדיף הסכם, גם בנושא כזה שמשלים לנושא הפנסיה המקיפה, מקובלת גם עלינו וגם על ההסדרות הכללית.

אבי ברק: אני יכול לבשר שהיא מקובלת גם על נעמ"ת, וזה למרות מה שקראתי בפרוטוקול שנאמר על ידי היועצת המשפטית שלהם, ואת זה אני מוסמך לומר בשם יו"ר נעמ"ת, טליה לבני.

אברהם רביץ: האם חקיקה גוברת על הסכם, או שהסכם גובר על חקיקה?

אברהם רביץ: אני רוצה להבין, מדוע החקיקה יכולה להזיק.

אבי ברק: כי ברגע שיש חקיקה אין הסכם.

יצחק גלנטי: ההסכם יכול לבוא בנוסף לחקיקה.

יצחק גלנטי: הוא יכול להשלים את החקיקה, ולא מתנגד לחקיקה.

אברהם רביץ: לפי הבנתי המשפטית, הסכם תמיד יגבר על כל חקיקה.

נועה בן שבת: ככל שהוא מטיב.

חיים אורון: אפשר כבר להגיע להבנות.

חיים אורון: אנחנו נעביר את ההצעה בקריאה ראשונה בהסכמתכם, ועד קריאה שנייה ושלישית – שאני מניח שהיא לא תהיה בכנסת הזו – יהיה זמן למשא ומתן.

חיים אורון: תוכלו להביא הסכם, ואז נדבר.

אבי ברק: למה צריך להגיע לקריאה ראשונה?

חיים אורון: למה לא?

חיים אורון: בדיוק מהסיבה הזו.

חיים אורון: לא במקרה בנושא הזה יותר קשה להגיע להסכם.

חיים אורון: בכל המקומות שבהם הגיעו להסכם, זה כבר חל.

חיים אורון: איפה זה לא חל?

חיים אורון: איפה שלא הגיעו שם להסכם.

חיים אורון: השימוש במילה הסכמה מטעה את הוועדה.

חיים אורון: במקומות בהם יש הסכמים קיבוציים, למיטב ידיעתי, חלים הכללים של השוואה בין מפוטר למתפטר.

חיים אורון: איפה זה לא קיים?

קריאה: בכל הסקטור הפרטי זה לא קיים.

חיים אורון: בדיוק כך, כי שם אין הסכם קיבוצי.

אבי ברק: אני אחדד את הדברים.

אבי ברק: בסקטור הפרטי יש הסכמים קיבוציים.

אבי ברק: בהתאחדות המלונות, הקבלנים, האיכרים, שמירה וניקיון, תעשיינים, מלאכה וכו'.

חיים אורון: בדיוק במקום הזה שיש קושי גדול להפעיל את ההסכמים, אנחנו רוצים להיכנס.

חיים אורון: אני מציע להוסיף לרשימה גם את עשרות מקומות העבודה שבהם עובדים 4-7 אנשים, כולל משרדי עורכי דין ומשרדי פרסומאים, בהם הכלל הזה לא קיים.

חיים אורון: אם אתה אומר שאתם נמצאים במשא ומתן, בסדר.

חיים אורון: תהיה קריאה ראשונה, ובתוך חצי שנה תוכלו להביא הסכם.

חיים אורון: אני מעדיף הסכם.

חיים אורון: יש לי הרגשה שלא במקרה הגעתם להסכם על 15% ולא על 18.3%.

חיים אורון: אגב, זה הסכם מצוין.

חיים אורון: זה יותר טוב ממה שהכנסת היתה מפיקה בכוחות עצמה.

חיים אורון: אני אמרתי את זה לפרוטוקול ב-4-5 ישיבות, כולל בוועדת כספים שם היו לי הצעות בנוגע לפנסיה חובה טיפה יותר טובות משלכם אבל הן לא היו מגיעות לכדי הבשלה.

חיים אורון: כל הכבוד להסתדרות המעסיקים.

חיים אורון: כאן יש קטע שאינו מקרי, שכל כך הרבה אנרגיות מושקעות בו.

חיים אורון: אם אתם רוצים להביא הסדר, בסדר.

חיים אורון: תנו לנו להעביר את הצעת החוק, תביאו הסכם, ואז נזוז הצידה.

אבי ברק: אם ההצעה היתה כזו שהיינו יכולים לחיות איתה, זה היה בסדר.

אבי ברק: ההצעה לא נראית לנו סבירה.

יצחק גלנטי: אתה יכול להגיש בעצמך הצעה.

יצחק גלנטי: אנחנו נדון בה.

אבי ברק: אבל אני רוצה לפרט מדוע.

אבי ברק: עשרות שנים עסקתי בנושא של פיצויי פיטורים במפעלים.

אבי ברק: אני כמעסיק מחליט אם אני רוצה לפטר אדם או לא.

אבי ברק: יש לזה מחיר, והמחיר הוא לפחות פיצויי פיטורין או השלמת פיצויי פיטורין.

אבי ברק: הצורך שלו בכסף הזה הוא יותר גדול, כי אין לו מקום עבודה המחכה לו מיד.

אבי ברק: אדם שמתפטר מרצונו – ואני לא מדבר על סיטואציה שבה העובד קם ועובר למתחרה ישיר ויגרום לי נזק – יודע שיש לזה מחיר.

אבי ברק: המחיר הוא שחלק מהפיצויים שלו, כיום זה שליש, הוא לא מקבל.

אבי ברק: למה שהמפוטר יקבל את אותם תנאים כמו שלו?

אבי ברק: איזו הצדקה יש לזה?

אבי ברק: יש הבדל גדול בין המעמד של המפוטר, שלא הוא החליט שהוא הולך הביתה ואולי אין לו עתיד במקום אחר, לבין המתפטר שהוא החליט שמשיקולים כלכליים שלו עדיף לו ללכת למקום אחר.

אבי ברק: למה הוא צריך לקבל את אותו דבר.

אבי ברק: אני צופה, שמחר בבוקר תהיה הצעת חוק שלמפוטר יינתנו 200% פיצויים.

אבי ברק: צריכה להיות דיפרנציאציה בין עובד מפוטר לבין עובד מתפטר.

אברהם רביץ: יש מתפטר שהוא מתפטר לא משיקולים כלכליים.

אבי ברק: יש 13 סעיפים לפיהם עובד יכול להתפטר ולקבל פיצויי פיטורים מלאים: עניין של בריאות העובד, בריאות בני משפחה, מעבר לעיר וכו'.

אבי ברק: אנחנו מדברים על המקרים הכלכליים.

יצחק גלנטי: יש שאלות לגבי מה שנופל בין הכיסאות.

יצחק גלנטי: יש מצבים בהם האדם עובד, והוא מתוסכל.

יצחק גלנטי: יכול להיות שהמעסיק עצמו גם מתוסכל מהעובד.

יצחק גלנטי: בתוך הסיטואציה הזו שני הצדדים מתוסכלים, ואחד לא יכול להיפטר מהשני.

יצחק גלנטי: למה?

יצחק גלנטי: העובד שעובד כבר 10 שנים אומר שהוא לא יכול לצאת מהחתונה הזו.

אבי ברק: גם בסיטואציה הזו עמדנו.

אבי ברק: אם שניהם מתוסכלים זה הכי קל.

אבי ברק: אז ברור שהמעסיק ייתן את הפיצויים.

חיים אורון: הוא לא ייתן לו את הפיצויים.

חיים אורון: עורכי דין בכירים מטלפנים אליי ואומרים, שחלק גדול מאוד מהדיונים בבתי הדין לעבודה הם על השאלה לגבי מפוטר או מתפרט.

חיים אורון: אם זה כל כך פשוט, למה זה קורה?

אבי ברק: היות ואני נציג ציבור בבית הדין הארצי הרבה שנים, אני מסכים.

אבי ברק: חלק גדול מהדיונים הם כאלה, אבל אם המצב ששני הצדדים רוצים לסיים את הקשר אין בעיה.

אבי ברק: לפי הסטטיסטיקה שלנו ב-80% מהמקרים עובד שמתפטר, מודיע במועד, משאיר שולחן נקי ולא הולך לעבוד אצל מתחרה ישיר כדי לפגוע במעביד שלו, מקבל את מלוא פיצויי הפיטורין.

סופה לנדבר: זה לא קורה.

אבי ברק: לא אחרי שנתיים או שלוש שנים, אבל בוודאי אחרי 5-6 שנים.

וילמה מאור: אם כך, זה לא פוגע בכם.

חיים אורון: בוא נחוקק את זה.

אבי ברק: אבל מחר בבוקר עובד כזה יידע שלפי החוק מגיעים לו פיצויים, ולכן הוא יקום וילך בלי הודעה מוקדמת.

חיים אורון: ההנחה שלך שהעובדים עושים משחק כיסאות.

אבי ברק: חלק קטן, לא כולם.

חיים אורון: ההנחה שלי, שבעולם העבודה של האלף השלישי אנשים מחליפים מקומות עבודה באופן מסודר, כחלק מתרבות החיים שלהם, כחלק מהעלייה שלהם.

חיים אורון: אנחנו לא יכולים להשתמש בפיצויי כשוט להשאיר אדם במקום עבודה, שמסיבה כלשהי הוא לא רוצה לעבוד בה.

אבי ברק: האם אתה מאמין שאדם יישאר במקום עבודה בגלל שהוא מפסיד משכורת של חודש או חודשיים?

חיים אורון: מה זה חודש-חודשיים?

חיים אורון: זה 80,000-100,000 שקלים.

אבי ברק: לא.

אבי ברק: מדובר כרגע על 3.3%.

אבי ברק: אני מניח שעד שנת 2012 זה כבר יהיה 2.3%, כי אני יוצא מהנחה שגם הסכם הפנסיה יתוקן.

אבי ברק: אז אנו מדברים על 28% מהפיצויים, שזה רבע.

אבי ברק: רבע זה שבוע.

אבי ברק: שבוע על כל שנה אחרי 10 שנים, אנחנו מדברים על חודשיים וחצי.

אבי ברק: האם בגלל משכורות של חודשיים וחצי עובד יחליט להישאר ולא לעזוב כי הוא יפסיד?

אבי ברק: האם זה השיקול?

חיים אורון: כאשר נגיע לשנת 2013 ונתחיל לעלות באחוזים ולתקן, אולי זה יתייתר.

חיים אורון: אם הייתם באים לפה ואומרים לנו, שבצו ההרחבה כתוב שבשנה הראשונה יינתן אחוז כזה ובשנה השנייה אחוז אחר, זה היה בסדר.

חיים אורון: אם תגידו שתמתחו את התקופה יותר ותחילו את החוק באופן יותר מדורג לאורך 7 שנים, כך שניצור פאזת ביניים שתימשך 10 שנים, אני הייתי הולך אתכם.

חיים אורון: זו לא התמונה.

חיים אורון: אם הייתם אומרים לנו: אנחנו התחייבנו עד 2013 על 15%, בשנת 2014 התחייבנו על 16% ובשנת 2019 אנחנו נאחד את התמונה.

חיים אורון: כל אלה שיושבים סביב השולחן הזה יש להם הסדר כי הם עובדי מדינה, עובדי כנסת, עובדי מפעלים גדולים וכו'.

חיים אורון: למי אין?

חיים אורון: לעובדי קבלן, לאותה קבוצה שאנחנו צריכים להגן עליה.

חיים אורון: אם היית בא ואומר לי שבהסכם ובצו ההרחבה המסלול הזה קיים, הייתי אומר ששווה לשקול.

אבי ברק: אני אישית תמכתי בזה, אבל לצערי זה לא היה.

אבי ברק: זה לא אומר שזה לא יהיה.

אבי ברק: הנסיבות משתנות, ההלם של הסכם הפנסיה המקיפה כבר שוקע, ובהחלט יש מקום לשבת ולעשות הגדלה וחידוש של זה.

אבי ברק: אני חושב שזה מה שייעשה עוד לפני שנת 2013.

אבי ברק: אם בדרך צריך להגיע להסכם, כדי שהוא יורחב ויחול גם על אותן אוכלוסיות חלשות, אז תנו לנו לעשות את זה בדרך שנראית לנו נכונה, והיא הדרך שהצדדים ליחסי עבודה יעשו את זה.

חיים אורון: קחו חצי שנה לקיים משא ומתן.

אבי ברק: אבל אתם מעמידים רף שהוא לא נכון.

אבי ברק: לתת את זה בלי שום מגבלות לאדם שעובד שנתיים, זה נראה לנו לא סביר.

אבי ברק: כאשר אנחנו באים למשא ומתן אז בצד השני יש כבר עמדה של הכנסת, שנראית לנו לא נכונה ולא מתאימה.

יצחק גלנטי: אנחנו מדברים על קריאה ראשונה.

יצחק גלנטי: אם אתם מסוגלים לגבש ביניכם משהו שיהיה מוסכם, אז תוכלו להגיש זאת עד הקריאה השנייה והשלישית.

יצחק גלנטי: אם הכל יהיה כשר, חברי הכנסת ימשכו את ההצעה שלהם.

יצחק גלנטי: בינתיים, בואו נקדם את החוק.

נועה בן שבת: לגבי אותן נסיבות שבהן ניתן לשלול את אותם פיצויי התפטרות.

נועה בן שבת: יש הרי נסיבות בהן אפשר לשלול פיצויי פיטורין, אולי אפשר לציין נסיבות שבהן ניתן לשלול פיצויי התפטרות.

אבי ברק: אם נגיע למצב שבו נצטרך להתייחס לסעיפים, אז יהיו לי הערות.

אבי ברק: גם לגבי סעיפים המצוינים לפיהם ניתן לשלול פיצויי פיטורין, אפילו גניבה, לעיתים בית הדין שולל רק חצי.

אבי ברק: קל וחומר במקרים בהם אדם עוזב וגורם לי נזק.

אבי ברק: אם נגיע למצב שנצטרך להיכנס לדקויות האלה, אנחנו נעלה את הרף של הדרישות האלה, את האפשרויות לשלול את פיצויי הפיטורין או את המענק הזה.

נועה בן שבת: דווקא ההתייחסות של בתי הדין, שרואים את זה כזכות שנתונה לעובד ושקשה מאוד לשלול אותה, הולכת בכיוון של לתת אותה גם לעובד שמתפטר.

נועה בן שבת: זה משהו שהולך עם העובד.

נועה בן שבת: הוא צמח איתו במהלך שנות העבודה.

אבי ברק: אני מכיר את העמדה הזאת, אבל יש גם כאלה שחושבים אחרת.

שלום בר: לטעמנו, צריך שתהיה הבחנה בין עובדים שמתפטרים לבין עובדים שמפוטרים.

שלום בר: כאשר מדובר בעובד שמפוטר, אנחנו מדברים על מערכת חוזית.

שלום בר: אם המעביד הוא זה שמפר את החוזה, הוא חייב לתת פיצוי לצד שנפגע.

שלום בר: יש הגיון בזה שמעביד שמפטר ישלם יותר פיצויים, מאשר לעובד שמתפטר ביוזמתו.

שלום בר: עובד שמתפטר נערך להתפטרות שלו, הוא מחפש מקומות עבודה חדשים וכו'.

שלום בר: עובד שמפוטר עומד בפני שוקט שבורה, אין לו כסף לאכול.

שלום בר: יש היגיון בזה שאותו עובד יקבל תשלום מעבר.

שלום בר: אנחנו כל הזמן מדברים על הסכמים קיבוציים.

שלום בר: אנחנו כבר ישבנו עם ההסתדרות, והסכם הפנסיה מבטא את האיזון עליו אנו רוצים לשמור.

שלום בר: אנחנו רוצים לשמור על הבדל בין עובד שמפוטר ועובד שמתפטר.

שלום בר: זה מדתי מבחינת האחוזים ומבחינת התקופה, ומאפשר למעסיקם להתארגן.

שלום בר: הקטע הזה כבר נדון.

שלום בר: לבוא היום, אחרי שחתמנו על הסכם בינואר 2008, ולהגיד שכל מה שסיכמנו הוא לא טוב זה לא בסדר.

שלום בר: אם כך, בפעם הבאה שאנו יושבים לדון עם ההסתדרות, אנחנו צריכים לקחת בחשבון את זה שהדברים הם לא סופיים.

שלום בר: אתם צריכים לראות גם את הצד של המעבידים.

שלום בר: בשנים האחרונות עלויות העבודה עלו באחוזים מאוד גבוהים.

שלום בר: לשכר המינימום היום תוספות.

יצחק גלנטי: אבל לא זה נושא הדיון.

שלום בר: אבל כאשר אתה מדבר על פיצויי פיטורין למתפטר, אתה מעלה את עלויות העבודה.

שלום בר: צריך לקחת את זה בחשבון בתקופה שבה יש אינפלציה.

יצחק גלנטי: אני לוקח בחשבון גם את תקופת האינפלציה בפגיעה בשכר של העובד.

יצחק גלנטי: אני לא מסתכל רק על העלויות של המעביד, אלא גם על הפגיעה בשכר של העובד.

יצחק גלנטי: לפני מספר שנים דיברו על שכר מינימום של 1,000 דולר.

יצחק גלנטי: היום אנחנו מדברים על שכר מינימום של 1,200 דולר.

יצחק גלנטי: כי ערך הדולר ירד.

שלום בר: המעבידים צריכים לממן את הדברים האלה.

שלום בר: אותם תעשיינים שמקבלים את התמורה, מקבלים אותה בדולרים.

סופה לנדבר: העובד לא בא לעבודה לטייל.

סופה לנדבר: הוא בא לעבוד.

סופה לנדבר: הוא כנראה תורם למקום העבודה.

יצחק גלנטי: אנחנו באים כאן לתת הגנה לציבור היותר גדול.

יצחק גלנטי: עם כל הרצון שלנו להבין את המעבידים, אנחנו יודעים שבכל מקרה למעביד יש עמדת כוח יותר גדולה מאשר לעובד.

יצחק גלנטי: גם אם העובד רוצה להתפטר, צריך לאפשר לו זאת.

יצחק גלנטי: זה לא אומר שמה שמגיע לו עובר אוטומטית למעביד.

יצחק גלנטי: זכותו לקבל פיצויי עבור השנים בהן הוא עבד.

יצחק גלנטי: למה?

יצחק גלנטי: משום שהוא עבד, וכעת הוא לא מסוגל להמשיך ולעבוד איתך יחד.

שלום בר: אני חושב שאתה צודק.

שלום בר: הסכם המסגרת לעניין הפנסיה מבטא בדיוק את הדבר הזה.

שלום בר: הוא מדתי מבחינת האחוזים, כי הוא יוצר הבחנה בין עובד שמפוטר לעובד שמתפטר.

שלום בר: הוא פרוש למשך שנים, ומאפשר למעבידים להתארגן לעניין הזה.

שלום בר: גם מבחינת מערכת יחסי עבודה, זה הסכם הגיוני ומאוזן.

יצחק גלנטי: אני יכול להמשיך ולקיים את הדיון, או להתחיל ולקרוא את ההצעה המשולבת.

יצחק גלנטי: אם נמשיך לקיים את הדיון, הדיון לא ייסגר היום.

יצחק גלנטי: אני אתן זכות דיבור לעוד שני אנשים.

יצחק גלנטי: אני מבקש להתייחס לנושא ולא לגלוש לכיוונים אחרים.

קרן קלפר: ההסתדרות רוצה למצוא פתרון לבעיה.

קרן קלפר: הסכם פנסיית חובה נותן פתרון חלקי לבעיה, אבל הוא נותן פתרון.

קרן קלפר: צו הרחבה מרחיב את זה לגבי כל האוכלוסייה, וזה חל על כולם.

קרן קלפר: זה מתחיל מעכשיו.

קרן קלפר: מעכשיו עובד יכול לקבל פיצויי פיטורין.

יצחק גלנטי: מה לגבי עובד שמתפטר?

קרן קלפר: אני מדברת גם על עובד שמתפטר.

קרן קלפר: כבר היום הוא מקבל מעבר למה שקבוע בחוק במסגרת הסכם הפנסיה.

קרן קלפר: מה שהופרש לפיצויי פיטורין, זה כבר חלק שלו.

חיים אורון: אבל הוא מקבל פחות.

יצחק גלנטי: האם זה חל על כל המשק?

קרן קלפר: על כל המשק.

קריאה: רק בשנת 2013.

נועה בן שבת: זה יגיע ל-5% בשנת 2013.

קרן קלפר: יש פער של שניים ושליש ושלוש ושליש.

קרן קלפר: אנו מודעים לפער הזה.

קרן קלפר: יש בינינו לבין התעשיינים הסכמה, שאנחנו נשב וננסה למצוא פתרון לעניין הזה.

קרן קלפר: אנחנו בעד למצוא פתרונות בהסכמה ולא בדרך של חקיקה.

קרן קלפר: במבחן המציאות זה עובד יותר טוב, וזו המדיניות שלנו.

סופה לנדבר: גברתי, את לא יודעת את ההיסטוריה.

סופה לנדבר: חוק פנסיה חובה נולד כאן בכנסת ישראל.

סופה לנדבר: אם לא הכנסת, לא הייתם מגיעים לשום הסכמה.

סופה לנדבר: אל תספרו לנו כאן סיפורים.

סופה לנדבר: כנראה שאתם חיים בעולם אחד ואנחנו חיים בעולם אחר.

יצחק גלנטי: אם אתם מסוגלים להגיע לכלל הסכם, זה בסדר.

יצחק גלנטי: אני מסכים שזה עדיף.

יצחק גלנטי: עם זאת, זה לא פוגע בקיום הצעת החוק עצמה.

יצחק גלנטי: אנחנו כרגע מכינים את ההצעה לקריאה ראשונה.

יצחק גלנטי: אם תגיעו להסכמות בין הקריאה הראשונה לשנייה, אין בעיה.

יצחק גלנטי: אנחנו משמשים פה זרז על מנת שתוכלו להגיע להסכמים.

יצחק גלנטי: אני מציע להתרכז בהצעה.

יניב חלוטה: אנחנו גם כן יושבים בלשכת התיאום.

יניב חלוטה: חשוב להבין, שכאשר הצעת החוק הועלתה לראשונה לא היה הסכם פנסיה לכל העובדים במדינת ישראל.

יניב חלוטה: מי שהביא את הסכם הפנסיה לעולם והצליח ליישם אותו היתה לשכת התיאום, שבה אנחנו ועוד 13 ארגונים אחרים חברים.

יניב חלוטה: לאחר מכן זה יצא במסגרת הסכם קיבוצי וצו הרחבה, שהחיל אותו על כל העובדים במדינת ישראל.

סופה לנדבר: להצלחה יש המון אבות.

יניב חלוטה: שם ניתן ביטוי גם לפיצויי הפיטורים של העובד, וגם לפנסיה.

יניב חלוטה: היום מעסיק יצטרך להפריש 15%.

יניב חלוטה: כלומר, שיש פה גם שילוב של פנסיה וגם של פיצויי פיטורין היה והוא מתפטר על דעתו.

יניב חלוטה: לכן, יש פה איזון.

יניב חלוטה: צריך להבין את התפקיד שלכם בתור ממשלה.

יצחק גלנטי: אנחנו לא ממשלה, אלא המוסד המחוקק של מדינת ישראל.

יניב חלוטה: להגיע להסכם פנסיה עם 14 ארגונים, שלכל אחד יש אינטרס שלו ומייצג למעלה מיליון עובדים ומעסקים במדינת ישראל, זה דבר קשה.

יצחק גלנטי: תגיעו להסכמה ביניכם בין הקריאה הראשונה לבין הקריאה השנייה והשלישית.

יניב חלוטה: ההסכמה כבר היתה.

יניב חלוטה: לא צריך להגיע להסכמה נוספת.

חיים אורון: אבל בין 14 הארגונים היה חסר נציג אחד, נציג העובדים.

יניב חלוטה: העובדים מיוצגים על ידי ההסתדרות.

חיים אורון: אני רוצה שנצביע היום.

חיים אורון: מכרתם לי שהגיעו להסכם הפנסיה בגלל החוק הזה ועוד חוק.

יניב חלוטה: זה היה זרז.

יצחק גלנטי: אנחנו רוצים להתחיל ולקרוא את הצעת החוק.

נועה בן שבת: אני חייבת להעיר ולומר, שאנחנו מדברים על פיצויי פיטורים ובצדם מענק סיום יחסי עובד-מעביד.

נועה בן שבת: השם הנפרד נותן ביטוי לכל השיקולים שציינתם קודם: שלא המעביד יוזם אלא העובד, ושמדובר במהפך מחשבתי לעומת מה שהיה לגבי פיצויי הפיטורין.

נועה בן שבת: המהפך הזה נעשה כבר בהסכם הפנסיה, ולכן אנו מדברים על מהפך שכבר נמצא פה.

נועה בן שבת: ייתכן שבסופו של דבר ניתן יהיה להביא לקראת הקריאה השנייה נוסח שידבר על פיצוי אחד.

נועה בן שבת: הזכאות תהיה למתפטר ולמפוטר.

אבי ברק: האם המילים: "מענק סיום יחסי עובד מעביד" יהיה זהה לפיצוי פיטורין מבחינת הכסף ומבחינת הכללים, אבל השם יהיה שונה.

אבי ברק: בזה אנחנו צריכים לבוא על סיפוקנו.

יצחק גלנטי: אתה לא חייב.

יצחק גלנטי: תבוא לכלל הסכם בין הקריאה הראשונה לקריאה השנייה והשלישית, ולא תהיה בעיה.

יצחק גלנטי: היוזמים ילכו לקראתך.

נועה בן שבת: אי הזהות היא גם במועד.

נועה בן שבת: הזכאות מתגבשת אחרי שנתיים של עבודה באותו מקום עבודה או אצל אותו מעביד.

נועה בן שבת: אתה צודק, שאפשר ללכת בנוסח אחיד ולדבר על פיצוי אחד וזכאויות במועדים שונים.

נועה בן שבת: קוראת סעיף 1-2: בחוק פיצויי פיטורים, התשכ"ג-1963 (להלן – החוק העיקרי), במקום שם החוק יבוא "חוק פיצויי פיטורים ומענק סיום יחסי עובד ומעביד".

נועה בן שבת: בסעיף 1 לחוק העיקרי – בכותרת השוליים, בסופה יבוא "או למענק סיום יחסי עובד ומעביד" אחרי סעיף קטן (א) יבוא: " (א1) מי שעבד שנתיים ברציפות – ובעובד עונתי שלוש עונות בשלוש שנים רצופות – אצל מעביד אחד או במקום עבודה אחד ויחסי עובד ומעביד הסתיימו שלא בשל פיטוריו, זכאי לקבל ממעבידו מענק סיום יחסי עובד ומעביד".

נועה בן שבת: אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: "(ב1) חלו חילופי המעבידים לפי סעיף קטן (ב) לאחר תום שנה לתקופת עבודתו של העובד, והסתיימו יחסי עובד ומעביד עם המעביד החדש שקיבל עליו אחריות לתשלום פיצויי הפיטורים, שלא מפאת פיטורי העובד, לפני תום שתי שנות עבודה רצופות, לא יהיה בכך כדי לגרוע מזכאותו של העובד לפיצויי פיטורים ממעבידו החדש כאמור בעד התקופה שעד חילופי המעבידים"

חזקיה ישראל: למה שנתיים?

חיים אורון: זו פשרה בין סופה לביני.

חיים אורון: הבעיה שלי היא לא התקופה של שנתיים.

חיים אורון: הבעיה שלי היא עם העובדים היותר קבועים.

חיים אורון: לי אין בעיה לכתוב גם שלוש שנים.

יצחק גלנטי: חה"כ לנדבר, האם את מסכימה על שלוש שנים.

סופה לנדבר: כן.

ואסל טאהא: יש כאלה שאחרי שנתיים נותנים קביעות, ויש כאלה שאחרי שלוש שנים נותנים קביעות.

ואסל טאהא: שנתיים או שלוש זה אותו דבר.

יצחק גלנטי: אנחנו נשנה את זה לשלוש שנים.

חיים אורון: זה לא קשור לקביעות.

חיים אורון: קביעות זה נושא אחר.

חיים אורון: נניח שעובד קיבל קביעות אחרי 9 חודשים ועבד 12 חודשים.

חיים אורון: אנחנו לא רוצים לעודד קפיצה ממקום עבודה אחד לשני, אבל אנחנו כן רוצים להבטיח את זכויותיו של עובד.

חיים אורון: לכן, שנתיים או שלוש זה לא קריטי מבחינתי.

יצחק גלנטי: אם כן, נשנה את זה לשלוש שנים.

סופה לנדבר: אנחנו לא מתנגדים לכתוב "שלוש שנים".

לב שניידר: אני רוצה להזכיר, שבדיון הקודם דיברנו על השאלה הזו.

לב שניידר: צריך לזכור, שרוב העובדים לא מגיעים בכלל לתקופה של שנתיים.

לב שניידר: אנחנו לא מדברים על עובדים בשכר גבוה, עובדי היי טק, עובדי מנהל, אלא על עובדים בשכר מינימום, עובדים זוטרים, שבדרך כלל מגיעים לשנה וחצי-שנתיים.

לב שניידר: אנחנו מוציאים את כל השיניים מהחוק, אם אנחנו מדברים על שלוש שנים.

יצחק גלנטי: אנחנו לא באים כאן לעודד משחקים של עובדים.

יצחק גלנטי: לכן, נראה לי שזה סביר לקבוע שלוש שנים.

נועה בן שבת: אנחנו צריכים בהתאמה לשנות גם את העובד העונתי.

נועה בן שבת: חשבנו לדבר על 4 עונות, אבל נראה לי שב-4 שנים יש יותר מ-4 עונות ברוב הענפים.

נועה בן שבת: אנחנו נשאיר את זה בשלב זה, אבל לקראת קריאה שנייה ושלישית תצטרכו לדון בזה.

חיים אורון: פה מדובר על עובד עונתי קבוע.

חיים אורון: אני לא יודע עד כמה החיה הזו קיימת.

אבי ברק: בבתי אריזה זה קיים.

דבורה אליעזר: גם במלונות ובהתאחדות האיכרים.

לב שניידר: בחברות השמירה.

נועה בן שבת: אפשר לדון בנושא הזה לקראת הקריאה השנייה והשלישית.

נועה בן שבת: קוראת סעיף 3: 3.

נועה בן שבת: אחרי סעיף 11א יבוא: 11ב.

נועה בן שבת: הוראות סעיפים 6 עד 11א יחולו לגבי מי שהנסיבות האמורות באותם סעיפים חלו לגביו בטרם חלפה התקופה המזכה במענק סיום יחסי עובד ומעביד לפי סעיף 1(א1)".

נועה בן שבת: גם פה צריך לתקן ל-3.

נועה בן שבת: הכוונה היא לעובד שכבר צבר את זכותו עד מועד חילופי המעבידים, ולכן לא ראוי שהוא יאבד את זכותו זו.

אבי ברק: לא ראוי שהמעביד ישלם.

נועה בן שבת: המעביד שילם כי הוא נטל על עצמו את האחריות על החובות של המעביד הקודם.

נועה בן שבת: הרי העובד היה זכאי לחובות האלה מהמעביד הקודם.

נועה בן שבת: כיוון שהיתה העברה של האחריות, המעביד החדש צריך לקבל על עצמו אחריות ולשלם.

חזקיה ישראל: הוא צריך לפחות להודיע למעביד.

חזקיה ישראל: בעסקים גדולים מעבירים את הזכויות.

חזקיה ישראל: אם מדובר בעסקים יותר קטנים, לפחות תכניסו את החובה שהמעביד החדש יידע מזה.

חיים אורון: הוא קיבל 10 עובדים, והוא יעשה את הכל שהעובדים הללו יישארו ואם מישהו ילך זו תהיה חלק מהחובה שלו.

חזקיה ישראל: פה מדובר על כך שהוא סגר את הדברים עם המעביד הקודם.

חזקיה ישראל: מאיפה יידע על כך המעסיק החדש?

נועה בן שבת: הכל לפי סעיף קטן (ב).

נועה בן שבת: שם כתוב שהמעביד החדש נוטל על עצמו את האחריות.

חזקיה ישראל: כלומר, היה והוא לקח על עצמו את האחריות.

חיים אורון: בוודאי.

חיים אורון: אם הוא לא לקח, אין סיפור.

נועה בן שבת: קוראת סעיף 3.

נועה בן שבת: הוספת סעיף 11ב: "הוראות סעיפים 6 עד 11א יחולו לגבי מי שהנסיבות האמורות באותם סעיפים חלו לגביו בטרם חלפה התקופה המזכה במענק סיום יחסי עובד ומעביד לפי סעיף 1(א1).

נועה בן שבת: " כיום יש לנו הרבה הוראות שמדברות על מתפטר בדין מפוטר.

נועה בן שבת: אנחנו רוצים להבהיר, שלא יהיה שינוי בין המתפטרים בדין מפוטר לבין כל מתפטר אחר לאחר סיום שלוש השנים.

נועה בן שבת: לעומת זאת, במהלך התקופה שבין שנה לבין שלוש שנים תהיה המשמעות של אותם סעיפים.

חזקיה ישראל: כלומר, אותם 12 סעיפים נשארים.

נועה בן שבת: הם נשארים, וזה נותן משמעות לסעיפים האלה.

חיים אורון: הם נשארים בכל התקופה שהיא מתחת לשלוש שנים.

חזקיה ישראל: מה לגבי ההתייחסות לפער בין מתפטר למפוטר?

חזקיה ישראל: מה לגבי דיפרנציאציה?

יצחק גלנטי: בוא נראה בהמשך.

שלום בר: התוצאה היא שמי שמפוטר יבוא ויגיד: אני רוצה פיצויים של 20%.

שלום בר: אם אנחנו מסתכלים על התוצאה בעוד כמה שנים, אנחנו יכולים לנבא שמפוטרים לא יקבלו פיצויים של חודש בשנה אלא חודש וחצי או חודשיים.

נועה בן שבת: התביעה תגיע אליכם.

חיים אורון: אני בטוח שיהיה הסכם בין המעסיקים לבין ההסתדרות שלא להסכים לזה.

חיים אורון: אם אתם מאיימים עלינו בדבר הזה, אז יכול להיות שהשלב הבא יהיה שהאנשים שירצו להתפטר ישברו את המכונות ואנחנו ניתן להם גם פיצויים.

שלום בר: נכון.

חיים אורון: אתם כל הזמן מביאים אותנו למקרה קצה.

חיים אורון: אין לכם תשובה לשאלה הפשוטה שעולה כאן.

חיים אורון: מה קורה עם אדם סביר שעבד 8 שנים במקום עבודה מסודר, היה עובד טוב ורוצה ללכת, אבל המעסיק מחזיק אותו באמצעו 8 כפול 5,000 שקלים לחודש, כאשר בשביל אותו עובד 40,000 שקלים זה המון כסף.

חיים אורון: את המקרים האלה אתם לא רואים.

יניב חלוטה: 30,000 שקלים הוא כבר מקבל היום.

יניב חלוטה: יש הפרש של 10,000 שקלים.

חיים אורון: אז תסגרו את ה-10,000 שקלים ונגמר הסיפור.

יניב חלוטה: אבל אין מה לסגור.

יניב חלוטה: זה נסגר כבר.

יניב חלוטה: ניתנה פנסיה.

נועה בן שבת: אבל פנסיה זה לא פיצויי פיטורים.

חיים אורון: זה 15% ולא 18.3%.

יניב חלוטה: כי יש הבדל בין עובד מתפטר לעובד מפוטר.

חיים אורון: אבל אני רוצה את ההבדל הזה לבטל.

יניב חלוטה: אז למה אנשים יושבים בלשכת התיאום ודנים בדברים?

חיים אורון: אם הייתי רוצה להמשיך ולעבוד בהסתדרות, הייתי ממשיך לנהל אתכם משא ומתן בהסתדרות.

חיים אורון: פה זה הכנסת, החלפתי מקצוע, ואני מסתכל על העניין מנקודת מבט של חבר כנסת.

חיים אורון: אני רוצה להבטיח לעובד את חופש הפעולה כפי שיש למעסיק.

חיים אורון: המעסיק ייתן לו הודעת פיטורים והוא יפוטר.

יניב חלוטה: באופן פרקטי, אין משמעות לאותם 10,000 שקלים.

יניב חלוטה: זה בקושי חודש וחצי עבודה.

נועה בן שבת: קוראת סעיפים 4-5: 4.

נועה בן שבת: בסעיף 12 לחוק העיקרי – (1)בסעיף קטן (א), במקום "ושכר שבועיים לכל שנת עבודה בעובד בשכר כאמור" יבוא "ולעובד בשכר – שכר שבועיים לכל שנת עבודה עד כ"א באב התשמ"ג (31 ביולי 1983), ושכר חודש אחד לכל שנת עבודה החל מכ"ב באב התשמ"ג (1 באוגוסט 1983)".

נועה בן שבת: (2)

נועה בן שבת: אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) שיעורו של מענק סיום יחסי עובד ומעביד הוא כשיעור פיצויי הפיטורים, כפי שהיו מחושבים לפי הוראות חוק זה אילו היה העובד מפוטר באותו מועד.

נועה בן שבת: " 5.

נועה בן שבת: בסעיף 14 לחוק העיקרי - (1)

נועה בן שבת: במקום כותרת השוליים יבוא "פיצויים מענק ותגמולים"; (2)

נועה בן שבת: בסופו יבוא "נקבע כאמור לגבי פיצויי הפיטורים, יכול שהתשלום יבוא בהתאם גם במקום מענק סיום יחסי עובד ומעביד.".

דבורה אליעזר: התשלום יבוא.

דבורה אליעזר: למה נאמר: יכול שהתשלום יבוא?

יצחק גלנטי: נכון.

יצחק גלנטי: תודה רבה, דבי.

נועה בן שבת: קוראת סעיפים 6- 7: 6.

נועה בן שבת: בסעיף 15 לחוק העיקרי - (1)

נועה בן שבת: במקום כותרת השוליים יבוא "פיצויים מענק וגמלת פרישה"; (2)

נועה בן שבת: אחרי "לפיצויי-פיטורים" יבוא "או למענק סיום יחסי עובד מעביד".

נועה בן שבת: 7.

נועה בן שבת: בסעיף 16 לחוק העיקרי, האמור בו יסומן (א) ואחריו יבוא: "(ב) היו נסיבות סיום יחסי עובד ומעביד נסיבות שלגביהם קבע ההסכם הקיבוצי החל על המעביד והעובד – ובאין הסכם כזה, ההסכם הקיבוצי החל על המספר הגדול ביותר של העובדים באותו ענף – כי בהתקיימן לא יהיה העובד זכאי למענק סיום יחסי עובד מעביד או יהיה זכאי למענק חלקי בלבד, לא יהיה העובד זכאי למענק סיום יחסי עובד מעביד, אלא בהתאם להוראות ההסכם הקיבוצי.

נועה בן שבת: "

שלום בר: הוא לא יהיה זכאי למענק או לפיצויים.

שלום בר: שלא יובן מזה שהוא לא יהיה זכאי לפיצויים ויהיה זכאי למענק.

שלום בר: אותו אדם שלפי סעיף 16 ו-17 עשה עבירת משמעת חמורה, לא יהיה זכאי לפיצויי פיטורין או מענק.

יצחק גלנטי: יש הסכם קיבוצי.

נועה בן שבת: האם אתה מדבר על עובד שפוטר או שהתפטר?

נועה בן שבת: אם הוא פוטר, הוא יכול לזכות בפיצויי הפיטורים אלא אם כן הנסיבות מחייבות לשלול ממנו את פיצויי הפיטורים.

נועה בן שבת: אם מדובר במישהו שלא פוטר אלא התפטר, למה הוא יזכה בפיצויי פיטורים?

שלום בר: לפי הניסוח כאן אפשר להבין, שעובד שפוטר בנסיבות כאלה של עבירת משמעת חמורה יהיה זכאי לפיצויים.

נועה בן שבת: האם אתה רוצה להגיד לי, שעובד שמתפטר יהיה זכאי לפיטורים?

שלום בר: אני מדבר על עובד שמפוטר לפי סעיפים 16-17 לחוק פיצויי פיטורים.

שלום בר: לפי ההגדרה כאן, הוא זכאי לפיצויים ולא זכאי למענק.

אבי ברק: אבל זה 16(ב) לעומת 16(א).

אבי ברק: סעיף 16(א) מתייחס לפיצויים.

אבי ברק: סעיף 16(ב) מתייחס למענק.

נועה בן שבת: יש סעיף (א) שמדבר על פיצוי פיטורים, ויש סעיף (ב) שמדבר על סיום יחסי עובד-מעביד.

נועה בן שבת: פרשנות שתתעלם מקיומו של סעיף (א), זו פרשנות שלא סבירה.

שלום בר: למה לא לכתוב את זה בצורה ברורה.

נועה בן שבת: כי אין טעם.

נועה בן שבת: יש סעיף (א) ויש סעיף (ב).

נועה בן שבת: סעיף (א) מתייחס לזכאות לפיצויי פיטורים, וסעיף (ב) מתייחס למענק סיום יחסי עובד מעביד.

נועה בן שבת: לא יהיה מצב שיבלבלו בין השניים, כי שניהם כתובים במפורש.

דבורה אליעזר: כאשר אנו מדברים על סיטואציה בה יש הסכם קיבוצי, השאלה היא האם הם יוכלו להתבסס על אותם עילות שבגינן אפשר לשלול היום פיצויי פיטורים כדי לשלול את המענק.

דבורה אליעזר: יכול להיות שאנחנו נידרש לכתוב הוראת מעבר לעניין הזה.

דבורה אליעזר: נניח שאנחנו מדברים על מעילה באימון.

דבורה אליעזר: נכון להיום, לפי סעיף 16 בהסכם קיבוצי, ניתן לשלול פיצוי פיטורים.

נועה בן שבת: האם את בעצם מציעה להסדיר בחקיקה את מה שלא עושים בהסכם קיבוצי?

דבורה אליעזר: נכון.

דבורה אליעזר: ההסכם הקיבוצי היום לא מתייחס בכלל למענק סיום יחסי עובד-מעביד, כי לא היה מענק כזה.

יצחק גלנטי: אתם כל הזמן אומרים שזה לא ראוי שהכנסת תשב ותדון בדברים שראוי לעסוק בהם בהסכם קיבוצי.

יצחק גלנטי: יש פה כפפה שנזרקת אליכם בנושא הזה.

יצחק גלנטי: השאלה היא, מתי יהיו נסיבות בגינן אפשר יהיה לשלול זכאות.

חיים אורון: בהנחה שעד קריאה שנייה ושלישית תגיעו להסכם, אז גם זה יהיה שם.

שלום בר: המשמעות היא, שצריך לתקן את כל ההסכמים הקיבוציים שמתייחסים לסעיפים 16 ו-17.

דבורה אליעזר: הם יידרשו לסעיף 17 במקום שכן היה הסכם קיבוצי שניסה להסדיר את זה.

נועה בן שבת: האם אתם רוצים להציע הוראות מעבר לעניין הזה?

דבורה אליעזר: ייתכן.

דבורה אליעזר: אני לא בטוחה בזה.

דבורה אליעזר: צריך לחשוב על זה.

חיים אורון: אני מציע שתשאירו את זה לפני הקריאה השנייה והשלישית.

שלום בר: או לתקן את הסעיף עכשיו.

חיים אורון: אבל אני מבין שאין פה ביטחון ברור לגבי המשמעות.

חיים אורון: בואו נחשוב על זה בשקט.

נועה בן שבת: קוראת סעיף 8: 8.

נועה בן שבת: בסעיף 17 לחוק העיקרי, במקום "שפיטוריו של עובד היו בנסיבות המצדיקות פיטורים ללא פיצויים או בפיצויים חלקיים שיקבע" יבוא "שסיום יחסי עובד ומעביד היה בנסיבות המצדיקות אי תשלום פיצויי פיטורים או מענק סיום יחסי עובד מעביד, או הפחתת סכומיהם כפי שיקבע".

איה דביר: בפסיקה שישנה לגבי סעיפים 16 ו-17 הרבה פעמים נדרש קשר בין הנסיבות שגרמו לפיטורים, לנסיבות שגרמו לשלילת פיצויי הפיטורים.

איה דביר: כאשר מדברים על התפטרות, ככל הנראה לא בהכרח יהיה קשר כזה.

איה דביר: נניח שעובד מעל באימון המעביד בצורה חמורה, והוא מריח שמתחילה בדיקה בנושא הזה ומתפטר.

איה דביר: לכאורה, אי אפשר להוכיח קשר לנסיבות.

איה דביר: השאלה היא, האם אנו רוצים לאפשר למעביד לשלול את פיצויי הפיטורים גם כאשר אין בברור קשר בין אקט ההתפטרות לאקט שלילת פיצויי הפיטורים.

איה דביר: יכול להיות שכדאי לנתק את הקשר הזה, ולומר שבכל מקרה שבסמוך למועד הפיטורים מסתבר למעביד שהעובד מעל בצורה קשה באימון, ניתן יהיה לשקול שלילת פיצויי פיטורין או לפנות לבית הדין בבקשה לשלול פיצויי פיטורים.

נועה בן שבת: כלומר, את מציעה לכלול את העילה של מעילה באימון בחוק.

נועה בן שבת: כל דבר אפשר לקבוע בהסכם הקיבוצי, כמו שאפשר לקבוע שלא יהיה קשר סיבתי כאשר מדובר ביחסי עובד-מעביד.

נועה בן שבת: לא אמרנו שהנסיבות היו כאלה שהצדיקו את ההתפטרות.

נועה בן שבת: אנחנו לא בודקים את זה.

נועה בן שבת: אנחנו בודקים האם הנסיבות הן כאלה שמצדיקות את שלילת הזכות הזו.

איה דביר: אני מצביעה על כך, שבפסיקת בית הדין למילים האלה בנוסח החוק הקיים, קבעו שחייב להיות קשר בין הסיבה שבגללה העובד פוטר לבין הסיבה שבגללה שוללים פיצויי פיטורים.

איה דביר: אם העובד התפטר כדי למנוע את הפיטורים שלו, בית הדין לא יסכים בשום אופן שישללו ממנו זכויות חוזיות לפיצויי פיטורים.

נועה בן שבת: איזה תיקון את מציעה?

נועה בן שבת: לדעתי, זה לא משהו שאנו צריכים להתייחס אליו כאן בסעיף אלא בהסכמים הקיבוציים.

איה דביר: אני לא חשבתי על זה.

חיים אורון: תחשבו על זה לפני הקריאה השנייה והשלישית.

יצחק גלנטי: זה עדיין גמיש.

נועה בן שבת: סעיף 19 מופיע בחוק ומדבר על עובד שנאלץ לעזוב את המפעל וייתכן וישוב, ולכן נדחה מתן הפיצויים.

נועה בן שבת: השאלה היא, האם עדיין אנחנו צריכים סעיף כזה בחוק, כאשר אנחנו מעניקים את הזכות למענק סיום יחסי עובד-מעביד.

חיים אורון: אין לי בעיה שזה יישאר.

נועה בן שבת: קוראת סעיף 9-14: 9.

נועה בן שבת: בסעיף 20 לחוק העיקרי - (1)

נועה בן שבת: בכותרת הסעיף, אחרי "הפיצויים" יבוא "או מענק סיום יחסי עובד מעביד"; (2)

נועה בן שבת: במקום "פיצויי פיטורים" יבוא ""פיצויי הפיטורים או מענק סיום יחסי עובד מעביד", ולאחר "הפיצויים" יבוא "או המענק, לפי העניין".

נועה בן שבת: 10.

נועה בן שבת: בסעיף 21 לחוק העיקרי, במקום הסיפה החל במילה "שהמעבידים", יבוא "ומענק סיום יחסי עובד מעביד".

נועה בן שבת: 11.

נועה בן שבת: בסעיף 23 לחוק העיקרי, בפסקה (2), אחרי "פיצויי הפיטורים" יבוא "או מענק סיום יחסי עובד מעביד".

נועה בן שבת: 12.

נועה בן שבת: בסעיף 26 לחוק העיקרי, בסעיף קטן (א) - (1)ברישה, בכל מקום, אחרי "פיצויי פיטורים" יבוא "או מענק סיום יחסי עובד מעביד"; (2)

נועה בן שבת: בפסקה (1), אחרי "בפיצויי פיטורים" יבוא "או במענק סיום יחסי עובד מעביד".

נועה בן שבת: 13.

נועה בן שבת: בסעיף 27 לחוק העיקרי - (1)אחרי "פיצויי פיטורים" יבוא "ומענק"; (2)

נועה בן שבת: במקום "שסכום הפיצויים ושכר העבודה ביחד" יבוא "שהסכום הכולל של שכר העבודה, ביחד עם פיצויי הפיטורים או מענק סיום יחסי עובד מעביד, לפי הענין,"; (3)

נועה בן שבת: במקום "פיצויים כאמור" יבוא "פיצויי הפיטורים או מענק סיום יחסי עובד מעביד, לפי העניין".

נועה בן שבת: 14.

נועה בן שבת: בסעיף 28 לחוק העיקרי - (1)

נועה בן שבת: במקום כותרת הסעיף יבוא "שכר הכולל פיצויי פיטורים או מענק סיום יחסי עובד מעביד"; (2)

נועה בן שבת: במקום "שהפיצויים" יבוא "שפיצויי הפיטורים ומענק סיום יחסי עובד מעביד"; (3)

נועה בן שבת: אחרי "הפיצויים" יבוא "או המענק, לפי העניין"; (4)

נועה בן שבת: אחרי "פיצויי פיטורים" יבוא "או מענק סיום יחסי עובד מעביד, לפי העניין".

נועה בן שבת: סעיף 28 מונע את האפשרות לכלול את אותה זכות במסגרת השכר השוטף של העובד.

נועה בן שבת: האם מתאים שאותה הוראה תחול גם שאנחנו הופכים אותה לזכות?

נועה בן שבת: האם אנחנו רוצים עדיין להשאיר את זה כמשהו שנשאר בצד, או שיש למעביד אפשרות להגיד שאת אותם 8.3% הוא נותן במסגרת השכר ולא במועד סיום יחסי עובד-מעביד.

דבורה אליעזר: אני מבקשת להותיר את הסעיף כפי שהוא.

אבי ברק: אנחנו מסכימים.

דבורה אליעזר: כאשר את מוסיפה את המילים "מענק יחסי עובד מעביד", זה לא משנה במהות את הסעיף הזה.

דבורה אליעזר: בסופו של דבר העובד מקבל כל חודש את השכר שלו פלוס פיצוי פיטורים.

דבורה אליעזר: זה חלק מהשכר.

דבורה אליעזר: יש מטרה לפיצויי הפיטורים ולמענק הזה, וזה שהעובד יקבל בסופם של יחסי עובד-מעביד את הכסף ביד כדי שתהיה לו גמישות.

דבורה אליעזר: זאת על מנת לאפשר חוזים, שיאפשרו שהשכר יכלול את פיצויי הפיטורים באמת ולשלול את המהות של החוק.

חיים אורון: אחרת זה הופך להיות העלאת שכר, ולא זו הכוונה.

שלום בר: השאלה היא לגבי התוספת של 2.3% אני צריך אישור.

שלום בר: יכול להיות שלגבי זה לא צריך אישור.

דבורה אליעזר: אני מבקשת לא להיכנס לזה עכשיו.

חיים אורון: בואו נשאיר את זה לפני הקריאה השנייה והשלישית.

שלום בר: השאלה היא לגבי התוספת של 2.3%.

יצחק גלנטי: אני מתחיל לקבל את הרושם, שעל כל סעיף יש לך הערה.

יצחק גלנטי: כאילו שאתה מחפש דרך שלא יצביעו היום.

יצחק גלנטי: אם זאת הכוונה, מוטב שתשים אותה על השולחן.

יצחק גלנטי: אנחנו חוזרים ואומרים, שלפני הקריאה השנייה והשלישית תוכלו להגיש את הערותיכם.

יצחק גלנטי: לא מקובל עלי שתיכנסו לכל סעיף על מנת לטרפד את זה.

שלום בר: אם כך, למה הוזמנו?

יצחק גלנטי: אתה הוזמנת ויכולת להכין שיעורי בית, אבל אתה מתנגד לכל החוק על הסף.

יצחק גלנטי: אם זו הכוונה שלכם, אני לא מקבל אותה.

יצחק גלנטי: לא זאת היתה הכוונה של מציעי החוק.

שלום בר: אני הצעתי רעיון, ואפשר שלא לקבל אותו.

נועה בן שבת: קוראת סעיף 15- 16: 15.

נועה בן שבת: בסעיף 29 לחוק העיקרי, אחרי "פיצויי פיטורים" יבוא "או מענק סיום יחסי עובד מעביד, לפי העניין", ובסופו יבוא "או מענק סיום יחסי עובד מעביד, לפי העניין".

נועה בן שבת: 16.

נועה בן שבת: בחוק הביטוח הלאומי, התשנ"ה –1995, בסעיף 1 בהגדרה "חוק פיצויי פיטורים" במקום "חוק פיצויי פיטורים, התשכ"ג –1963" יבוא "חוק פיצויי פיטורים ומענק סיום יחסי עובד מעביד, התשכ"ג –1963", ובסעיף 180 בהגדרה "פיצויי פיטורים" במקום "פיצויי פיטורים המגיעים" יבוא "פיצויי פיטורים או מענק סיום יחסי עובד מעביד המגיעים".

נועה בן שבת: אנחנו קיבלנו הערה מהמוסד לביטוח הלאומי, שסבור שלא צריך להחיל לגבי סעיף 180 גם את מענק סיום יחסי עובד-מעביד.

נועה בן שבת: אנחנו מדברים על עסק שמגיע לפשיטת רגל, והעובדים בפשיטת רגל מקבלים את המענק מהביטוח הלאומי.

נועה בן שבת: אם מסיבה אחרת הסתיימו יחסי עובד מעביד ואותו עובד התפטר לפני כן, אין סיבה לתת לו את המענק הזה.

נועה בן שבת: הוא כנראה מצא מקום עבודה חלופי.

חיים אורון: הסעיף הזה מתייחס למצב של פשיטת רגל.

נועה בן שבת: אנו מבקשים להוריד את זה.

חזקיה ישראל: האם הכוונה היא, שעובד מתפטר יהיה זכאי לדמי אבטלה?

נועה בן שבת: לא.

נועה בן שבת: רק בסעיף 1 בהגדרה אנחנו משנים את שם החוק.

נועה בן שבת: אנחנו לא משנים את ההוראות הקיימות לגבי דמי אבטלה.

גזימק יוסף: למה שלא ייתן לו מכתב פיטורים אם הוא כבר נותן לו את הכסף?

נועה בן שבת: בחוק הודעה מוקדם לפיטורים ולהתפטרות יש חובה לתת הודעה על סיום יחסי עובד-מעביד.

יוסי גזימק: אבל במקום מכתב סיום יחסי עבודה הוא יכול לתת לו מכתב פיטורים, ואז הוא יהיה גם זכאי לדמי אבטלה.

נועה בן שבת: זה תלוי בנסיבות.

חיים אורון: מה קורה לגבי עובדי מדינה?

יוסי גזימק: הוא לא מקבל מכתב פיטורים.

חיים אורון: אבל הוא מקבל פיצויי פיטורים.

אבי ברק: אסור לתת מכתב כזה.

חיים אורון: נכון.

חיים אורון: זה לא חוקי.

חיים אורון: מה עולה מהדברים שלך?

חיים אורון: שאם הוא כבר מקבל כסף אז שיתנו לו גם מכתב כדי לרמות את הביטוח הלאומי.

יניב חלוטה: לא.

יניב חלוטה: מהדברים שלו עולה, שיש הבחנה בין עובד מתפטר לבין עובד מפוטר.

נועה בן שבת: נכון.

יניב חלוטה: המדינה עושה הבחנה.

יניב חלוטה: הזכאות של עובד שמתפטר לדמי אבטלה היא לא באופן מיידי.

יניב חלוטה: לוקח לו פרק זמן מסוים.

נועה בן שבת: נכון.

נועה בן שבת: אמרה את זה לגבי דמי אבטלה.

יניב חלוטה: למה לא ליצור את אותה הבחנה בחוק?

נועה בן שבת: ההבחנה הזו קיימת היום בחוק פיצויי פיטורים.

נועה בן שבת: באים חברי הכנסת ואומרים, שהם רוצים לשנות את המצב.

חיים אורון: אנחנו מבקשים לסיים לקרוא את החוק, כאשר כל הדיון ייעשה לפני הקריאה השנייה והשלישית.

חיים אורון: בסוף לא תהיה הצבעה, הכנסת תתפזר ולא יהיה חוק.

חיים אורון: אני מתנגד לתיקונים עכשיו.

חיים אורון: האינטרס שלנו שזה יעבור, כי אם זה לא יעבור זה מת.

נועה בן שבת: קוראת סעיפים 17- 31: 17.

נועה בן שבת: בחוק הגנת השכר, התשי"ח - 1958, בסעיף 1, בהגדרה "קופת גמל" במקום "לחוק פיצויי פיטורים" יבוא "לחוק פיצויי פיטורים ומענק סיום יחסי עובד מעביד" ובסופו יבוא: ""פיצויי פיטורים" – פיצויי פיטורים או מענק סיום יחסי עובד מעביד, לפי העניין, כמשמעותם בחוק פיצויי פיטורים ומענק סיום יחסי עובד מעביד, התשכ"ג-1963".

נועה בן שבת: 18.

נועה בן שבת: בחוק הודעה מוקדמת לפיטורים ולהתפטרות, התשס"א-2001, בסעיף 1, בהגדרה "חוק פיצויי פיטורים" במקום "חוק פיצויי פיטורים" יבוא "חוק פיצויי פיטורים ומענק סיום יחסי עובד מעביד".

נועה בן שבת: 19.

נועה בן שבת: בחוק הסכמים קיבוציים, התשי"ז-1957, בסעיף 33י, בסעיף קטן (ב) אחרי "פיצויי פיטורים" יבוא "או מענק סיום יחסי עובד מעביד".

נועה בן שבת: 20.

נועה בן שבת: בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס"ה -2005 - (1)בסעיף 1, בהגדרה "חוק פיצויי פיטורים", במקום "חוק פיצויי פיטורים" יבוא "חוק פיצויי פיטורים ומענק סיום יחסי עובד מעביד"; (2)

נועה בן שבת: בסעיף 20(ד) אחרי "במקום פיצויי פיטורים" יבוא "או מענק סיום יחסי עובד מעביד".

נועה בן שבת: 21.

נועה בן שבת: בחוק חיילים משוחררים (החזרה לעבודה), התש"ט-1949- (1)

נועה בן שבת: בסעיף 6(ב), אחרי "מבעל המפעל פיצויי פיטורים" יבוא "או מענק סיום יחסי עובד מעביד (בחוק זה – פיצויי פיטורים)"; (2)

נועה בן שבת: בסעיף 19 (א) (2) במקום "חוק פיצויי פיטורים, התשכ"ג-1963" יבוא "חוק פיצויי פיטורים ומענק סיום יחסי עובד מעביד, התשכ"ג-1963 (להלן – חוק פיצויי פיטורים)"; יש הערה שהתקבלה ממשרד המשפטים, שכאשר אנחנו באים ואומרים למעביד שישלם היום מענק התפטרות לעובד שכבר צבר 28 או 8 שנים, יש מהלך של פגיעה בקניינו של המעביד.

נועה בן שבת: לכן, הוראת התחולה צריכה לחול החל מיום תחילתו של החוק.

נועה בן שבת: (3)בסעיף 21(ג)(2) אחרי "פיצויי פיטורים" יבוא "ומענק סיום יחסי עובד מעביד".

נועה בן שבת: 22.

נועה בן שבת: בחוק יישוב סכסוכי עבודה, התשי"ז – 1957 , בסעיף 37ג(ג), במקום "פיצויי פיטורים, על פי סעיף 13 לחוק פיצויי פיטורים התשכ"ג – 1963" יבוא "פיצויי פיטורים או מענק סיום יחסי עובד מעביד (להלן – פיצויי פיטורים), לפי סעיף 13 לחוק פיצויי פיטורים ומענק סיום יחסי עובד מעביד, התשכ"ג – 1973".

נועה בן שבת: 23.

נועה בן שבת: בחוק למניעת העסקה של עברייני מין במוסדות מסוימים, התשס"א–2001, בסעיף 8, במקום "לפיצויי פיטורין לפי חוק פיצויי פיטורים" יבוא "לפיצויי פיטורים לפי חוק פיצויי פיטורים ומענק סיום יחסי עובד מעביד".

נועה בן שבת: 24.

נועה בן שבת: בחוק עבודת נשים, התשי"ד-1954, בסעיף 13א(ב)(1), במקום "חוק פיצויי פיטורים" יבוא "חוק פיצויי פיטורים ומענק סיום יחסי עובד מעביד".

נועה בן שבת: 25.

נועה בן שבת: בחוק עובדים זרים, התשנ"א–1991, בסעיף 1יא(ו), בפסקה (1) אחרי "פיצויי פיטורים" יבוא "או מענק סיום יחסי עובד מעביד", ובפסקה (3) במקום "חוק פיצויי פיטורים" יבוא " חוק פיצויי פיטורים ומענק סיום יחסי עובד מעביד".

נועה בן שבת: 26.

נועה בן שבת: בחוק שוויון ההזדמנויות בעבודה,התשמ"ח-1988 - (1)

נועה בן שבת: בסעיף 2(א)(5), אחרי "פיטורים" יבוא "מענק סיום יחסי עובד מעביד"; (2)

נועה בן שבת: בסעיף 9(א)(1), אחרי "תשלום פיצויי פיטורים" יבוא "או מענק סיום יחסי עובד מעביד"; (3)

נועה בן שבת: בסעיף 11, אחרי "שכר עבודה" יבוא "מענק סיום יחסי עובד מעביד".

נועה בן שבת: 27.

נועה בן שבת: בחוק שירות המדינה (גמלאות)[נוסח משולב], התש"ל – 1970– (1)בסעיף 1, בהגדרה "הטבות פרישה", אחרי "פיצויי פיטורים" יבוא "מענק סיום יחסי עובד מעביד"; (2)

נועה בן שבת: בסעיף 33(ב), אחרי "פיצויי פיטורים" יבוא "או מענק סיום יחסי עובד מעביד", ואחרי "הפיצויים" יבוא "או המענק כאמור"; (3)

נועה בן שבת: בסעיף 33(ג)(1), אחרי "פיצויי פיטורים" יבוא "או מענק סיום יחסי עובד מעביד" ואחרי "הפיצויים" יבוא "או המענק כאמור"; (4)

נועה בן שבת: בסעיף 39- (א)

נועה בן שבת: בסעיף קטן (א), אחרי "לפיצויי פיטורים" יבוא "או למענק סיום יחסי עובד מעביד"; (ב) בסעיף קטן (ג), אחרי "פיצויי פיטורים" יבוא "או מענק סיום יחסי עובד מעביד" ואחרי "הפיצויים" יבוא "או המענק כאמור"; (ג)

נועה בן שבת: בסעיף קטן (ד), אחרי "לפיצויי פיטורים" יבוא "או למענק סיום יחסי עובד מעביד"; (ד)בסעיף קטן (ח), אחרי "פיצויי פיטורים" יבוא "או מענק סיום יחסי עובד מעביד"; (ה)בסעיף קטן (ט), במקום ההגדרה "פיצויי פיטורים" יבוא ""פיצויי פיטורים", "מענק סיום יחסי עובד מעביד" – כמשמעותם בחוק פיצויי פיטורים ומענק סיום יחסי עובד מעביד, התשכ"ג – 1963"; (5) בסעיף 40 – (א) בפסקה (1), אחרי "פיצויי הפיטורים" יבוא "או מענק סיום יחסי עובד מעביד, לפי העניין"; (ב) בפסקה (3), אחרי "פיצויי פיטורים" יבוא "או מענק סיום יחסי עובד מעביד", ובמקום "פיצויים אלה" יבוא "הפיצויים או המענק כאמור"; (6) בסעיף 57 בפסקה (1) אחרי "בפיצויי פיטורים" יבוא "או במענק סיום יחסי עובד מעביד"; (7) בסעיף 59 בפסקה (3) אחרי "פיצויי פיטורים" יבוא "לרבות מענק סיום יחסי עובד מעביד".

נועה בן שבת: 28.

נועה בן שבת: בחוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות)[נוסח משולב], התשמ"ה-1985, בסעיף 9(ב) אחרי "פיצויי פיטורים" יבוא "מענק סיום יחסי עובד מעביד".

נועה בן שבת: 29.

נועה בן שבת: בפקודת מס הכנסה [נוסח חדש], סעיף 87(ג)(2) במקום "חוק פיצויי פיטורים" יבוא "חוק פיצויי פיטורים ומענק סיום יחסי עובד מעביד".

נועה בן שבת: בחוק אזורים חופשיים לייצור בישראל, התשנ"ד–1994 בסעיף 57(2)(ג), במקום "חוק פיצויי פיטורים" יבוא "חוק פיצויי פיטורים ומענק סיום יחסי עובד מעביד".

נועה בן שבת: 31.

נועה בן שבת: בחוק לשכת עורכי הדין, התשכ"א-1961, בתוספת לחוק, בפרט 1, במקום "חוק פיצויי פיטורים" יבוא "חוק פיצויי פיטורים ומענק סיום יחסי עובד מעביד".

נועה בן שבת: 32.

נועה בן שבת: תחילתו של חוק זה ביום ה' בטבת התשס"ט (1 בינואר 2009)(בחוק זה- יום התחילה) והוא יחול על סיום יחסי עובד ומעביד שאירע ביום התחילה ולאחריו.

נועה בן שבת: 33.

נועה בן שבת: (א)

נועה בן שבת: תשלומים ששולמו לפי הסכם קיבוצי מאושר בהתאם לסעיף 14 לחוק העיקרי כנוסחו ערב יום התחילה, שנצברו או הופקדו לפי הוראות הסכם קיבוצי בהתאם לסעיף 20 כנוסחו כאמור, או שהופקדו לפי צו הפקדה בהתאם לסעיף 21 כנוסחו כאמור, עבור פיצויי פיטורים, ישמשו לתשלום פיצויי פיטורים או מענק סיום יחסי עובד מעביד לפי חוק זה.

נועה בן שבת: (ב)סעיף 1(א1) לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף 2(ב) לחוק זה, ייקרא בתקופות שלהלן בשינויים אלה: (1)

נועה בן שבת: בתקופה שמיום התחילה ועד יום י"ד בטבת התש"ע (31 בדצמבר 2009), במקום "שנתיים" יבוא "שש שנים", ובמקום "ארבע עונות בשלוש שנים" יבוא "12 עונות ב-7 שנים"; (2)

נועה בן שבת: בתקופה שמיום ט"ו בטבת התש"ע (1 בינואר 2010) ועד יום כ"ד בטבת התשע"א (31 בדצמבר 2010), במקום "שנתיים" יבוא "חמש שנים", ובמקום "ארבע עונות בשלוש שנים" יבוא "10 עונות ב-6 שנים"; (3)

נועה בן שבת: בתקופה שמיום כ"ה בטבת התשע"א (1 בינואר 2011) ועד יום ה' בטבת התשע"ב (31 בדצמבר 2011), במקום "שנתיים" יבוא "ארבע שנים", ובמקום "ארבע עונות בשלוש שנים" יבוא "8 עונות ב-5 שנים"; (4)

נועה בן שבת: בתקופה שמיום ו' בטבת התשע"ב (1 בינואר 2012) ועד יום י"ח בטבת התשע"ג (31 בדצמבר 2012), במקום "שנתיים" יבוא "שלוש שנים", ובמקום "ארבע עונות בשלוש שנים" יבוא "6 עונות ב-4 שנים";

חיים אורון: אני מציע להוציא את סעיף התחולה ואת סעיף הוראת המעבר מהנוסח לקריאה הראשונה.

נועה בן שבת: השאלה היא, האם לא צריך לכתוב משהו.

אבי ברק: זה סעיף מהותי.

חיים אורון: אני הולך פה לקראתכם.

חיים אורון: במקום שבלחץ הזמן הזה נתחיל את הויכוח, אני מציע למחוק את שני הסעיפים האלה, כאשר נדון בהם לקראת הקריאה השנייה והשלישית.

חיים אורון: ממילא התאריך שמופיע פה הוא לא התהליך שיהיה.

חיים אורון: פה כתוב הראשון לינואר 2009.

חיים אורון: הלוואי שבראשון לינואר 2009 תהיה קריאה שנייה ושלישית.

יצחק גלנטי: תחילה ותחולה והוראות המעבר ייקבעו לקראת הקריאה השנייה והשלישית.

איה דביר: אפשר לציין את זה בדברי ההסבר.

חיים אורון: לפי דעתי, יהיו פה יותר הוראות מעבר ממה שמסומנות פה.

חיים אורון: כבר במהלך הדיון עלו פה עוד הוראות מעבר.

חיים אורון: אני מוכן ללכת לקראת הטענות שהועלו פה יותר בהוראות מעבר מאשר בשינויים בחוק עצמו.

חיים אורון: לכן, אי כתיבתם של הסעיפים עכשיו יוצרת פתח יותר מסודר, מאשר לכתוב אותם ואחר כך לתקן.

חיים אורון: אני מציע שיהיה כתוב: "תחילתו של החוק והוראות מעבר ייקבעו בתהליכי החקיקה הבאים".

נועה בן שבת: כלומר, הכוונה היא לגבי מועד סיום יחסי עובד-מעביד, גם לגבי איזו תקופת עבודה תימנה, גם לגבי הנושא של הפקדות שכבר הופקדו לקופה, האם הן ישמשו גם לתשלום פיצויי פיטורים וגם לתשלום המענק, וגם לגבי השאלה של הדרגתיות בהחלה של החוק.

נועה בן שבת: הנושאים המהותיים האלה, הם יידונו לקראת הקריאה השנייה והשלישית.

נועה בן שבת: אני רוצה לציין אותם בדברי ההסבר.

חיים אורון: לא תוכל להיות פה טענה של נושא חדש, כי הם מוזכרים בדברי ההסבר.

חיים אורון: מצד שני, לא נכתוב פה דברים שלא נדונו ברצינות, ואחרי זה יתחילו לתקוף אותנו על כך.

נועה בן שבת: הועלו כאן הערות, ואנו מסכימים שהנושאים האלה יצטרכו ליבון.

חיים אורון: לפי דעתי, זה הפתרון היותר נכון מאשר עכשיו להתחיל ולהתווכח על השנים.

חיים אורון: אני נגד חקיקה חפוזה.

חיים אורון: אם לכנסת היה צפי של עוד שלוש שנים, לא היתה בעיה למשוך את זה.

חיים אורון: אם זה לא עובר בקריאה ראשונה, אין דין רציפות וצריך להתחיל את כל העבודה של השנתיים האחרונות מההתחלה.

חיים אורון: חבל לנו על זה.

חזקיה ישראל: יש לנו הערות גם לסעיפים שהקריאו.

נועה בן שבת: בשביל מה עשינו את ההקראה?

יניב חלוטה: היתה הקראה ללא אפשרות לדיון.

נועה בן שבת: הוערו הערות במהלך הדון.

איה דביר: לא היתה אפשרות לקיים דיון מעמיק בקריאה המהירה שהתבצעה, ואנחנו כן מבקשים שתהיה אפשרות להעלות כל טענה ונימוק לגופו של עניין לקראת הקריאה הבאה.

אבי ברק: זה חוק מספיק רציני שנוכל לדון בו לעומק.

נועה בן שבת: אמור להיות דיון.

נועה בן שבת: אם היו מפסיקים אותי בסעיף מסוים, היינו דנים בו.

אבי ברק: היו"ר לא נתן אפשרות להפסיק.

אבי ברק: הוא ביקש לא להעיר.

נועה בן שבת: נושאים לגביהם הועלו הערות, אפשר יהיה לברר אותם לקראת הקריאה השנייה והשלישית.

נועה בן שבת: אם יועלו נושאים נוספים, אז אנחנו בעצם מגיעים לקריאה ראשונה מבלי שהנושאים נדונו בפועל.

חיים אורון: אני רוצה להכניס אותך לקונטקסט של החיים שאני חי בהם.

חיים אורון: אנחנו בשלב זה נגד הממשלה, נגד ההסתדרות ונגד המעסיקים.

חיים אורון: אני גיבור גדול, אבל אני יודע שהחוק לא יעבור.

חיים אורון: משרד העבודה והרווחה, משרד התמ"ת, שבעבר תמכו, היום לא תומכים בחוק.

חיים אורון: את נציגי ההסתדרות שמעת פה.

חיים אורון: האלטרנטיבה שעומדת בפניי היא ללכת עכשיו לקריאה ראשונה וליפול, או להעביר את זה מתוך ידיעה שיתקיים דיון נוסף, כאשר הנימוק המרכזי שאפשר יהיה לחיל על זה דין רציפות.

חיים אורון: אני כבר יודע שבהצבעה על דין רציפות בכנסת הבאה כל אלה יתנגדו להחיל דין רציפות.

חיים אורון: גם את זה אני יודע, אבל אלה הם כללי המשחק.

חיים אורון: אם אנחנו לא נעביר את זה עכשיו, כל מה שהיה פה בשנתיים האחרונות ייקבר.

חיים אורון: אני מבין את התסכול שלך.

יצחק גלנטי: עם כל הסיכונים שהצעות החוק עשויות לא לעבור את הקריאה הראשונה, אנחנו בכל זאת נעביר אותן לקריאה הראשונה.

פיני שיף: חה"כ אורון, התסכול הוא לא שלכם.

פיני שיף: התסכול הוא שלנו.

פיני שיף: לא אפשרתם דיון.

פיני שיף: יכולתם לוותר על ההקראה של היועצת המשפטית.

פיני שיף: ישבנו וחיכינו שהגברת תסיים את ההקראה.

נועה בן שבת: ככה תמיד מחכים לסיום ההקראה?

פיני שיף: מהרגע שאמרת שאתה לא מאפשר יותר הערות, לא יכולנו לומר כלום.

חיים אורון: זה הדיון הרביעי או החמישי שמתנהל פה.

חיים אורון: הדיונים היו מאוד פתוחים, והוצגו כל העמדות.

סופה לנדבר: משהו חדש לא היה כאן, לא היום ולא לפני כמה שבועות.

חיים אורון: אני השתתפתי ב-4-5 ישיבות, כולל ישיבות לא פורמאליות במשרדים.

חיים אורון: אל תציג את זה כאילו התעוררנו הבוקר, והבאנו הצעת חוק.

חיים אורון: החוק היה בקריאה טרומית והתקיימו עליו דיונים.

חיים אורון: המחלוקת קיימת.

יצחק גלנטי: אני מעלה את החוק להצבעה בקריאה ראשונה.

יצחק גלנטי: מי בעד?

יצחק גלנטי: ה צ ב ע ה בעד – 5 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה עוברת לקריאה ראשונה.

יצחק גלנטי: תודה רבה, הישיבה נעולה.