ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 450, 2008-06-18 08:30

מיכאל מלכיאור: אני פותח את הישיבה של ועדת החינוך התרבות והספורט, והיום על סדר היום הצעת חוק המועצה הישראלית לחילופי נוער, התשס"ח-2008 של חבר הכנסת יואל חסון.

מיכאל מלכיאור: בואו נעבוד בלי הקדמות כי כבר בישיבה הקודמת, כבר הללו ושבחו את חילופי הנוער ואני לא חושב שיש צורך להוסיף על הדברים, כל המוסיף גורע, ודברים שנאמרו שם בוודאי מקובלים, אנחנו מתחילים, אני השתתפתי בהרבה מאוד מהפעילות וראיתי הרבה מהפעילות של חילופי נוער ברחבי העולם מתוקף תפקידים קודמים שלי.

מיכאל מלכיאור: יש נוסח מוסכם על כל משרדי הממשלה?

רוני טלמור: פחות או יותר.

מיכאל מלכיאור: בסדר, אני שמעתי על איזו נקודה ואנחנו בוודאי נתרום את שלנו, אבל בגדול אם אנחנו נעבוד עם הנוסח.

מירב ישראלי: יש נוסח חדש שהועבר.

מיכאל מלכיאור: נעבוד עם הנוסח של למירב ישראלי.

רוני טלמור: אם אתם רוצים שאני אקדים כמה מילים עקרוניות לגבי ההסדר שהשגנו.

מיכאל מלכיאור: אם את חושבת שזה יקל על עבודה.

מירב ישראלי: מטרה מטרת חוק זה הוא להקים את הרשות הישראלית לחילופי נוער וצעירים, שתפעל לקידום קשרים בינלאומיים עם ארגונים וגופים דומים במדינות אחרות, ותפעל לעידוד חילופי נוער וצעירים בין ישראל למדינות אחרות.

מירב ישראלי: בחוק זה – "הוועדה" – ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת; "הרשות" – הרשות הישראלית לחילופי נוער וצעירים שהוקמה לפי סעיף 3.

מירב ישראלי: "השרים" – שר החינוך ושר החוץ.

מירב ישראלי: בינתיים זה נשאר שני שרים אמרנו שבקריאה השנייה והשלישית יוחלט שר.

מירב ישראלי: הקמת הרשות מוקמת בזה הרשות הישראלית לחילופי נוער וצעירים.

מירב ישראלי: תפקידי הרשות הרשות – תעודד חילופין הדדים של משלחות נוער וצעירים בין ישר למדינות אחרות; תנהל משא ומתן עם ארגונים וגופים מוסמכים מקבילים המטפלים בחילופי נוער וצעירים בעולם ותחתום על מזכרי הבנה לשיתוף פעולה בתחום חילופי נוער וצעירים, בכפוף לאישור שר החוץ; הרשות רשאית, במסגרת תקציבה המאושר, לסייע למעוטי יכולת המבקשים לנסוע במסגרת המשלחות לחילופי נוער וצעירים הנכללות בתוכנית העבודה של הרשות, על פי כללי סיוע שוויוניים וגלויים שתקבע ובלבד שלא התקבל לכך סיוע מכל מקור ממשלתי אחר; תשמש כתובת לציבור הרחב בנושא פיתוח קשרים בינלאומיים של נוער וצעירים וחילופי גומלין; תמליץ בפני השרים על מדיניות הממשלה בעניין חילופי נוער וצעירים; תייעץ לארגונים ולגופים ציבוריים העוסקים בחילופי נוער וצעירים בישראל בכל הנוגע לחילופין כאמור.

רוני טלמור: בפסקה (6) המלה ציבוריים צריכה להימחק.

מירב ישראלי: לגופים ולארגונים.

מירב ישראלי: בסדר.

מירב ישראלי: עכשיו כאן היתה הסכמה לאישור שר החוץ, בפסקה (2), דברנו על זה בפעם הקודמת, 4(2).

מירב ישראלי: גם הנושא של החלוקה של "התמיכות", אני רואה שהגעתם לאיזה נוסח מסוים.

מירב ישראלי: הרשות היא תאגיד.

מיכאל מלכיאור: זה סעיף חשוב, מעריכים את המאמצים של משרד המשפטים פה.

מירב ישראלי: הרשות גוף מבוקר הרשות תהיה גוף מבוקר כמשמעותו בחוק מבקר המדינה, התשי"ח-1958.

מירב ישראלי: מועצת הרשות (א) לרשות תהיה מועצה של 11 חברים (cjue זה – המועצה) שימנו השרים ואלה חבריו - נציג משרד ראש הממשלה, לפי המלצת ראש הממשלה; נציג משרד החינוך, לפי המלצת שר החינוך; נציג משרד האוצר, לפי המלצת שר האוצר; נציג משרד החוץ, לפי המלצת שר החוץ; נציג משרד התיירות, לפי המלצת שר התיירות; נציג מועצת תנועות הנוער; נציג מרכז השלטון המקומי; ארבעה נציגי ציבור;

אבי רבינוביץ: אפשר להעיר פה?

אבי רבינוביץ: אני אבי רבינוביץ ממרכז השלטון המקומי אחראי על הקשרים הבינלאומיים, מרכז השלטון המקומי מאז הקמת המועצה לחילופי נוער הוא הגוף הדומיננטי במועצה לחילופי נוער והוא מהווה כשמונים אחוז מנפח הפעילות, גם במועצה הזו שתצא לקראת הקמת התאגיד, היו לשלטון המקומי ארבעה נציגים, אנחנו מבקשים שלושה נציגים כדי לתת ביטוי גם לערים הגדולות וגם למועצות האזוריות וגם לתת ביטוי לגוף המרכזי שעוסק בחילופי נוער.

מיכאל מלכיאור: כמה היו במועצה היוצאת?

אבי רבינוביץ: במועצה היו כארבעים חברים.

אבי רבינוביץ: שמונים וחמישה.

מיכאל מלכיאור: גם בלי להזמין לוועדה שלנו את חתני פרס נובל, אז ארבעה מתוך שמונים אז אחד מתוך אחד עשר, בזה אפילו הגדלתם פה את הכוח היחסי.

אבי רבינוביץ: זה לא העניין של כוח יחסי, הנושא כאן במהות, השלטון המקומי הוא הגוף התורם הגדול ביותר לחילופי נוער, והוא זה שצריך להיות במעמד בכיר אפילו ממה שמשרדי הממשלה כאן, כי מה התרומה של משרד התיירות לצורך העניין הזה מול ההיקף העצום של השלטון המקומי, צריך לתת ביטוי.

מיכאל מלכיאור: בוא נשמע הסבר ממי שגיבש פה את הפשרה.

רוני טלמור: בחקיקה מעודכנת מקובל כשיש שני עקרונות לגבי תאגידים ציבוריים, האחד, שאנחנו משתדלים שהמועצות יהיו קומפקטיות כדי שהן תוכלנה להתנהל באופן יעיל ובעצם לשמש בתפקיד של דירקטוריון, וככל שהגוף הוא יותר גדול ויש בו יותר חברים, יש יותר קושי לנהל אותו, וכאן דובר בתאגיד שהקיף הפעילות שלו יהיה קטן במיוחד, מדובר על הקיף של אחד או שניים בשנה, מתוך סך כל הפעילות ולכן כדאי שהמבנה הניהולי יתאים לסך כל ההיקף הארגון, זה עניין אחד.

רוני טלמור: העניין השני, בתאגידים היום הפסקנו לבנות מועצות שהמודל שלהם הוא עם ייצוג של גופים אינטרסנטיים, והמטרה לבנות מועצות שהן יותר ניהוליות עם אנשים שמסוגלים לנהל, ובמובן הזה, אני חושבת שעצם הייצוג של המרכז לשלטון מקומי, יש בו קצת מהחריג, אבל מרכז לשלטון מקומי וגם מועצת תנועות נוער.

אבי רבינוביץ: למה חריג?

רוני טלמור: חריג משום שהוא גוף שבמידה מסוימת הוא מעוניין, לצורך העניין אם היו מקימים היום מחדש את רשות הנמלים, אני לא חושבת שבהרכב חדש היינו מעוניינים שיכנסו לשם נציגי משתמשים בנמלים, כמו שהיה בעבר וכמו שיש ברשות נחל הירקון,

רוני טלמור: קישון שיושבים היום בעצם גופים בעלי עניין בפעילות של התאגיד, הגופים האלה נמצאים בקשר, ישנם הרבה גופים שמטפלים בנושא של משלחות.

מיכאל מלכיאור: מה זאת אומרת שהוא בעל עניין?

מיכאל מלכיאור: פשוט אני רוצה להבין, למה משרד החוץ הוא לא בעל עניין?

רוני טלמור: הממשלה היא בעלת עניין כבעלת שליטה.

מיכאל מלכיאור: אבל היא גם בעלת עניין, מה זה בעלת עניין?

מיכאל מלכיאור: מי שרוצה בזה, מי שפעיל בזה, מי שמקדם את זה.

רוני טלמור: יש הבנה לגורמים שנמצאים בקשר מול המועצה, שהמועצה עובדת מולם, הגורמים שמוציאים משלחות וכדומה.

מיכאל מלכיאור: אבל המועצה עובדת גם מול משרד החינוך.

רוני טלמור: לא באותו אופן, משרד החינוך הוא גורם מפקח, בעצם הגורם האחראי, אילו היה מדובר פה בחברה רגילה, תאגידים אין להם אסיפה כללית ובעלי מניות.

מיכאל מלכיאור: קשה לי להבין את ההבדל, אבל אני לא חייב להבין כל דבר.

יואל חסון: אני חושב שאנחנו די סגורים על העניין הזה שיש נציג אחד ולא נשנה את זה כרגע וזה הכיוון.

מיכאל מלכיאור: בסדר, מותר לו לטעון את הטענה.

אבי רבינוביץ: והיה ויוחלט שלא להגדיל את מספר החברים אני מבקש שסגן יושב ראש ועד המנהל יהיה נציג מרכז השלטון המקומי.

אבי רבינוביץ: חייבים לתת ביטוי למעמד של השלטון המקומי בתוך העסק הזה.

מיכאל מלכיאור: אתה שומע פה ממשרד המשפטים שבכלל הנטיה היתה שמי שמפעיל לא יהיה מיוצג בתוך,

מיכאל מלכיאור: שדווקא שהגופים המרכזיים לא יהיו מיוצגים, זה שיש נציג השלטון המקומי אני חושב שזה ראוי, לא הייתי רוצה לקרוא לזה יותר, אתה רואה שיש שם די הסכמה מקיר לקיר אז אנחנו, זה גדול עלינו להפר הסכמה כזאת כשהגענו לזה.

בועז כבל: מההסתדרות החדשה, לנו לאורך כל השנים היו שני נציגים בועד המנהל, אבל אין לי מושג למה משרד המשפטים מתנגד לזה שההסתדרות, ארגון העובדים הגדול ביותר שמכיל בתוכו את ארגון האנשים הגדול ביותר, להתנגד לזה שההסתדרות תהייה בגוף הזה, אין לי מושג כי אנחנו פעילים, יש לנו מחלקה בינלאומית, אנחנו פעילים לאורך כל השנים, אנחנו ארגון עובדים מוביל, הם גם קבוצות מחולשות בתוך העניין הזה, אין לי מושג למה משרד המשפטים מתנגד לעניין הזה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו דיברנו על הסוגיה הזאת לפני הישיבה הזאת.

בועז כבל: אדוני היושב ראש, אני אתן לחבר שהוא יושב בועד המנהל שיסביר מה היקף הפעילות שלנו.

מיכאל מלכיאור: אני לא חושב שיש צורך להסביר, דיברנו על זה לפני כן, אני הייתי במגע גם עם נציג ממשרד ראש הממשלה אבי וידרמן בסוגיה הזאת, אני באופן אישי יכול לומר, כמובן שנשמע גם את חבר הכנסת יואל חסון, אבל בהסכמת נציג משרד ראש הממשלה אני חושב שזו בקשה סבירה ונכונה, אני בעצמי עד לפעילות העצומה של ההסתדרות בנושא של חילופי נוער ברחבי העולם, חלק גדול מהחיבורים עם איגודי העובדים המוצלחים במשך שישים שנות קיומה של מדינת ישראל היה בזכות הפעילות הזאת, אני לא חושב שיש סיבה להגיד, אני חושב שכולם פה מסביב יודעים על זה, לכן אני הבנתי מאבי וידרמן שחוץ מהסתייגות מסוימת משרד המשפטים- - -

קריאה: והחינוך.

מיכאל מלכיאור: נשמע את משרד החינוך, בבקשה.

שנית הראל: אנחנו רצינו רק לוודא שאם יש נציג של ההסתדרות בתוך המועצה זה בגלל שהקיפי הפעילות ונפח הפעילות מצדיקים שיהיה נציג, אז תכף יאמרו לנו נציגי המועצה ולפי זה יהיה אפשר להכריע.

מיכאל מלכיאור: סליחה לא הבנתי מה שאמרת.

שנית הראל: אני אומרת שאם הם מבקשים שיתווסף נציג הסתדרות למועצה אז כדאי לברר אם נתח הפעילות, או הקיף הפעילות של חילופי נוער שהסתדרות תורמת לו ושהוא משמעותי במידה כזאת שזה מצדיק נציג שלהם במועצה, אם כן.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה להציע, זה חייב להיות מספר אי זוגי?

רוני טלמור: אפשר להתייחס לעניין?

רוני טלמור: לגבי המספר, מבחינה פורמלית זה לא חייב להיות מספר אי זוגי, אבל זה יותר נוח, אם אתם תעמדו על הוספה של נציג ההסתדרות אני אבקש לא הגדיל את המועצה אלא להפחית את נציגי הציבור בתמורה, כדי לשמור על הרכב קטן וקומפקטי של המועצה.

יואל חסון: אם תהייה ההסתדרות החדשה צריכה גם להיות ההסתדרות השנייה.

מירב ישראלי: אפשר לומר הארגון הגדול ביותר.

יואל חסון: אי אפשר רק ההסתדרות החדשה בלי ההסתדרות השנייה.

מיכאל מלכיאור: מה זה הסתדרות השנייה?

מיכאל מלכיאור: ההסתדרות השנייה לא שמעתי מעולם שהיה לה, לא היתה לה פעילות של חילופי נוער, בהסתדרות ישנן כל המפלגות בישראל.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה לקבל את ההצעה הזאת ואני רוצה להציע שנוריד באחד את נציגי הציבור ונוסיף את נציג ההסתדרות, בואו נמשיך.

מירב ישראלי: אחד נציג ההסתדרות.

מיכאל מלכיאור: הגדולה.

אבי וידרמן: ארגון העובדים היציג.

אבי וידרמן: היציג זה הגדול ביותר.

מירב ישראלי: עכשיו ב- (ב) למה אתם התכוונתם ב- א(10) "המועצה הציבורית תמנה באישור השרים את יושב ראש הרשות ואת ממלא מקומו" למה הכוונה היתה?

יואל חסון: א(8).

מירב ישראלי: נציגי הציבור, בסדר.

מירב ישראלי: פקיעת כהונה חבר המעוצה יחדל לכהן לפני תום תקופת כהונתו באחת מאלה – התפטר במסירת כתב התפטרות לשרים; הורשע בעבירה אשר מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לכהן כחבר המועצה; חדל להיות עובד המשרד הממשלתי או עובד או חבר בגוף שאותו הוא מייצג; לגבי נציג הציבור- אם נתמנה להיות עובד מדינה או גוף אחר המיוצג במועצה; נתקיימו בו נסיבות אחרות, אשר לדעת השרים, פוסלות אדם מהיות חבר המועצה.

מירב ישראלי: תקופת כהונה חבר המועצה יתמנה לתקופה של ארבע שנים, ואפשר לשוב למנותו מחדש לתקופות חדשות.

קריאה: תקופות נוספות לא חדשות.

מירב ישראלי: נכון.

מירב ישראלי: אלה תפקידי המועצה לקבוע את מדיניות הרשות ולעקוב אחר יישומה; לאשר את תוכנית העבודה השנתית ואת תקציב הרשות שהוכנו על ידי המנהל הכללי; למנות את המנהל באישור השרים לפי סעיף 13.

מירב ישראלי: למנות מבקר פנימי לרשות לפי סעיף 19, לדון בדוחות שהמבקר הפנימי של השרות יגיש ולקבל החלטות בעניינים; סדרי עבודת המועצה (א) המועצה תתכנס ארבע פעמים בשנה לפחות, וכן לפי דרישה של לפחות מחצית מחבריה.

מירב ישראלי: (ב) יושב ראש המועצה ינהל את ישיבותיה; הוא יזמן את ישיבות המועצה ויקבע את מועדן, מקומן וסדר יומן; המועצה תקבע את סדרי עבודתה ככל שלא נקבעו לפי חוק זה, ותכלול בהם בין השאר, הוראות בעניינים אלה: (1) סדרי העבודה של המועצה וועדותיה; (2) אופן ניהול ישיבותיה של המועצה, לרבות נושאים שיועלו לסדר היום לבקשת חבריה ועניין החברים הנדרש לצורך קבלת החלטה; (3) שיתוף פעולה ודרך העבודה מול ארגונים וגופים העוסקים בחילופי נוער וצעירים בישראל.

מירב ישראלי: תוקף פעולות קיום המועצה, סמכויותיה, תוקף החלטותיה ופעולותיה לא ייפגעו מחמת שנתפנה מקום של חבר בהם, או מחמת ליקוי במינויו או בהמשך כהונתו ובלבד שרוב חברי המועצה מכהנים כדין.

מירב ישראלי: המנהל הכללי (א) המועצה באישור השרים, תמנה לרשות מנהל לאחר שקיימה הליך לאיתור מועמדים (בחוק זה –המנהל).

מירב ישראלי: (ב) המועצה תקבע, באישור שר האוצר בכפוף לכל דין, את תנאי העסקתו של המנהל.

מירב ישראלי: תקופת כהונת המנהל פקיעת כהונת המנהל התפטר במסירת כתב התפטרות לשרים; הורשע בעבירה אשר מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לכהן כחבר המועצה; חדל להיות עובד המשרד הממשלתי או עובד או חבר בגוף שאותו הוא מייצג; המועצה החליטה, ברוב של שני שלישים לפחות מכלל חבריה המכהנים כדין, ולאחר שנתנה למנהל הזדמנות להשמיע טענותיו, על הפסקת כהונתו; השעיית המנהל הוגש כתב אישום נגד המנהל בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותה אין הוא ראוי לכהן כמנהל, רשאים השרים להשעותו מכהונתו עד למתן פסק דין סופי בעניינו, המועצה רשאית, באישור השרים, למנות לו ממלא מקום לתקופת ההשעיה; לא יושעה המנהל אלא לאחר שניתנה לו הזדמנות להביא בפני השרים את טענותיו לעניין זה, בתוך תקופה הורו השרים.

מיכאל מלכיאור: חייבים למנות, הרי יש ממלא מקום נכון?

מירב ישראלי: נכון.

אבי ודרמן: ליושב ראש לא למנהל.

מירב ישראלי: תפקידי המנהל המנהל - ממונה על ביצוע תפקידי הרשות ויישום החלטות המועצה; יכין תוכנית עבודה שנתית לרשות ותקציב שתי לרשות ויביאם לאישור המועצה; יכין, באישור המועצה, דין וחשבון שנתי, על פעילות הרשות שיוגש לשרים במועד שיקבע; ניגוד עניינים (א) לא יתמנה ולא יכהן כחב המועצה או כמנהל מי שעלול להימצא, במישרין או בעקיפין, במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו כאמור לבין עניין אישי שלו או לבין תפקיד אחר שלו; (ב) חבר מועצת הרשות, המנהל או עובד הרשות (בסעיף זה – חבר) יימנע מהשתתפות בדיון ומהצבעה בישיבות, אם הנושא הנדון עלול לגרום לו להימצא, במישרין או בעקיפין, במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו לבין עניין אישי שלו או לבין תפקיד אחר שלו; וכן לא יטפל חבר במסגרת תפקידו בנושא העלול לגרום לו להימצא במצב כאמור גם מחוץ לישיבות; (ג) התברר לחבר כי הוא הנושא הנדון עלול לגרום לו להימצא במצב של ניגוד עניינים כאמור בסעיפים קטנים (א) או (ב), יודיע על כך ליושב ראש המועצה; (ד) בסעיף זה - "עניין אישי" – לרבות עניין אישי של קרובו או ענין של גוף שהחבר או קרובו מנהלים או עובדים אחראים בו, או עניין של גוף שיש להם בו חלק בהון המניות, בזכות לקבל רווחים, בזכות למנות מנהל או בזכות הצבעה; "קרוב" – בן זוג, הורה , ילד, אח או אחות או אדם אחר הסמוך ע לשלולחנו של החבר.

מירב ישראלי: מבקר פנים המועצה תמנה מבקר פנימי לרשות אשר יפעל בהתאם להוראות חוק הביקרות הפנימית, התשנ"ב-1992, המבקר הפנימי יגיש למועצה ולמנהל, בכל שנה, דין וחשבון על ממצאיו.

מירב ישראלי: 19א מימון פעולות פעילות הרשות תמומן, בכפוף להוראות סעיף 20, מתקציב המדינה כפי שדרוש להוצאות קיומה, החזקתה וניהול מכלול פעילויותיה ומתרומת והכנסות שיהיו לרשות.

מירב ישראלי: תקציב הרשות המועצה תאשר את התקציב השנתי של הרשות ותגישו לאישור השרים; התקציב טעון גם אישור שר האוצר.

מירב ישראלי: הכנסות שיהיו לרשות זה דבר שאתם צריכים לקבוע בחוק, מה הכוונה?

מירב ישראלי: אילו הכנסות יכולות להיות לה?

מיכאל מלכיאור: תרומות.

מירב ישראלי: תרומות נאמר.

יואל חסון: פרויקטים, שיתופי פעולה.

מירב ישראלי: יהיה מותר לה לקבל הכנסות מאיזה מקור?

יואל חסון: שהם לא תרומות.

מירב ישראלי: הרי זו אינה חברה עסקית.

מירב ישראלי: ישלמו על מה?

יואל חסון: לדוגמה עם האיחוד האירופי, איך שאתם קוראים לזה, כן יש הכנסות לדבר הזה.

מירב ישראלי: השאלה אם יש הכנסות?

קריאה: יש דמי חבר או דמי השתתפות בתכניות.

אבי רבינוביץ: לפרויקטים יש דמי ניהול, דמי הניהול יכולים להיות.

מירב ישראלי: יש דברים שבשביל לגבות אותם צריך לומר את זה בחקיקה, כי לתאגיד יש רק סמכויות, אנחנו יוצרים עכשיו תאגיד סטטוטורי, לתאגיד יש רק את הסמכויות שאנחנו נותנים לו בחקיקה, לכן אני לא מבינה מה המלה הכנסות אומרת, תרומות זה בסדר.

רוני טלמור: זה משהו שנצטרך לבדוק אותו לקראת קריאה שנייה ושלישית.

מירב ישראלי: אז העניין הזה שאם צריך לאפשר להם לגבות, אני לא יודעת מה, איך נקרא לזה דמי חבר?

רוני טלמור: דמי חבר כבר לא יהיה כי אין כבר את המודל של.

מירב ישראלי: דמי השתתפות, אז אולי צריך לראות אם צריך להתייחס לזה באופן מפורש.

אורי דגול: בכל מקרה זו הכנסה, חייבת להירשם כהכנסה.

מירב ישראלי: אין בעיה, רק מה שאני אומרת שצריך להיות לתאגיד סמכות לגבות את ההכנסה הזאת מאיזה מקום.

מיכאל מלכיאור: התאגיד לא יכול לגבות?

מיכאל מלכיאור: נגיד שיש איזו קבוצה שבאה מצרפת, התאגיד יכול לגבות ממשלת צרפת או המועצה המקבילה בצרפת, לגבות, יש עלות לעשות את הפעילות הזאת, זו לא תרומה וזה לא דמי חבר, זה חלק מהתנהלות עסקית, זו לא עסקית לצורך רווח אבל זו התנהלות עסקית.

מירב ישראלי: מה שאני אומרת שמה שנאמר בתפקידים, או שצריך לחדד את מה שנאמר בתפקידים או שצריך להתייחס לזה באופן מפורש לאפשרות לעשות את זה.

רוני טלמור: אנחנו נבדוק את זה, אני נתקלת בו בכל שאלה.

יואל חסון: אז נדון בזה לקראת שנייה ושלישית.

מיכאל מלכיאור: לפני קריאה שנייה ושלישית אתם תביאו נוסח שנותן לתאגיד את מלוא היכולת לעניין, מה שאנחנו מסכימים שיעשה.

מירב ישראלי: גמול והחזר הוצאות חברי המועצה לא יהיו זכאים לשכר או גמול בעד חברותם במועצה, אך יהיו זכאים להחזר הוצאות שיוציאו במילוי תפקידם כפי שיקבעו השרים, באישור שר האוצר.

מירב ישראלי: הגשת דו"ח רשמי המנהל יכין דין וחשבון שנתי ע לפעילות הרשות ויגישו לאירו המוצעה, לאחר אישור המועצה יוגש הדין וחשבון לשרים.

מירב ישראלי: ביצוע ותקנות שר החינוך ממונה ע לביצוע חוק שזה, והוא רשאי להתקין, בהסכמת שר החוץ ובאישור הוועדה, תקנות בכל הנוגע לביצועו.

מיכאל מלכיאור: זה בטח חוזר על הויכוח המקורי בין השרים.

רוני טלמור: רציתי לעשות איזו פשרה שלא עלתה יפה לכן אנחנו נחזור לנוסח המקורי ששני השרים הם ממונים על ביצוע החוק ובעצם גם זה לא צריך לתקנות כי זה נובע מחוק יסוד הממשלה, בעצם מה שצריך לבוא בסעיף הזה ששרים ממונים על ביצוע החוק הזה.

מיכאל מלכיאור: אבל ברור שזה לא יהיה שניים בקריאה שנייה ושלישית, כן?

מיכאל מלכיאור: זה ברור.

מיכאל מלכיאור: לא ברור, לא היו מסוגלים.

רוני טלמור: יש פה שני משרדים שמעוניינים לעשות הזה, זו עמדת הממשלה מבחינת התיאום הנדרש איתם.

מיכאל מלכיאור: אם בסופו של דבר זה מה שאתם תביאו וחבר הכנסת המציע חושב ככה אז נלך עם זה, אני רק חושב, אני מאיץ בכם שזה לא יהיה הפתרון כי הפתרון הוא פתרון שמאוד יסרבל את העבודה.

מיכאל מלכיאור: מה רצית נציגת משרד החוץ?

אסתר אפרת: אני סגן היועץ המשפטי, מחלקת אמנות במשרד החוץ, מה שאנחנו רוצים זה שיהיה כתוב פה השרים הממונים על ביצוע החוק הזה נקודה.

מיכאל מלכיאור: את זה הבנתי.

אסתר אפרת: אני רוצה להסביר, זה המצב, אנחנו כן הינו מוכנים להגיד, אם לא יקבע פה סעיף מפורש איזה שר אחראי כי יש הגדרה של סמכויות בכל מיני סעיפים קודמים שכבר עברנו עליהם, בפועל שני שרים ממונים, שר החוץ זו אחריות משרד החוץ , משרד החוץ פעיל ולא יכול להיות להוציא את שר החוץ, אנחנו כן הסכמנו שיהיה כתוב, אם רוצים שיהיה כתוב רק, היינו מוכנים שיהיה סעיף והסעיף הזה יתייחס לתקנות בלבד, אם יהיה כתוב שר החינוך רשאי להתקין בהסכמת שר החוץ תקנות באישור הוועדה, לזה אנחנו מסכימים, אבל להוציא את האחריות משר החוץ אחרי שהוא כבר הוגדר, הוגדרו הסמכויות שלו בסעיפים קודמים, לזה אנחנו לא מוכנים.

מיכאל מלכיאור: אני רק אומר לך זה יש כמעט בכל החקיקה פה, הרי בחקיקה פה יש שר שהוא אחראי, אבל בתחומים שהוגדרו בתוך החוקים יש שרים אחרים, אנחנו לא הופכים בשלל חוקים, לא הופכים בגלל שיש שרים אחרים, שר חינוך ושר התעשייה, מסחר ותעסוקה בנושא זה, זה שלשר התעשייה, מסחר ותעסוקה יש את התפקידים הוא חייב לתת את ההסכמה בדברים שהוא מופקד עליהם וכך ראוי שיהיה, זה לא הופך אותו לאחראי על החוק.

יואל חסון: היא אומרת משהו שהוא פותר את הבעיה אחר כך מבחינת סיבוכים בין השרים, היא אומרת קודם הממונים על החוק זה שר החוץ ושר החינוך, על זה אין ויכוח, לגבי סעיף 23 היא אומרת ששר החינוך הוא זה שיתקין את התקנות בהסכמת שר.

רוני טלמור: זה מעורר קושי ואני לא מציעה, משום שיש הוראה בחוק יסוד ממשלה שאומר שהשר הממונה על ביצוע החוק הוא זה שיתקין את התקנות, זו שאלה משפטית מאוד טובה, אי אפשר לקבוע אחרת בחוק, יש הרבה חוקים, לא אחד לא שניים וגם לא עשרים, שיש שני שרים שממונים על ביצועם.

יואל חסון: תקנות, מי יעבוד על התקנות?

רוני טלמור: אני לא יודעת כמה תקנות יהיו פה, אנחנו מדברים על תקנות ביצוע, על תקנות ספציפיות לעניין שמוגדר פה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו פשוט, אנחנו לפני שבוע גמרנו חוק מכרזים של ההשכלה הגבוהה, היו צריכים שני שרים, שר האוצר ושרת החינוך, אני אקרא לזה, שנים לא עשו את מה שהיה מוטל עליהם וזה שוכב ושוכב ושוכב ולא מגיעים להסכמות, ושנים עם מבקר המדינה והכל ולא זזו, בגלל ששמו, אני אומר לכם, זה חבל, זה מסרבל את זה, לא שמוציאים את שר, מבחינתי שיהיה שר החוץ לא שיש העדפה דווקא לשר חינוך, אין לי שום, זו לא הנקודה, זה מסרבל אם אתם מסכימים לזה נפתור את זה.

אסתר אפרת מיסג: אם משרד החינוך מוכן שזה יהיה שר החוץ אנחנו מסכימים.

שנית הראל: משרד החינוך לא מוכן לוותר, התפקיד.

יואל חסון: חברים, נעזוב את זה עכשיו, נפתור את זה עד לקריאה השנייה והשלישית.

מירב ישראלי: אז כרגע זה השרים הממונים.

יונתן רגב: אני רוצה לחזור ל- 19א בבקשה.

יונתן רגב: אני מבקש שהמילים מתרומות ומהכנסות שיהיו לרשות יבואו אחרי המילים תקציב המדינה, כי רשום "פעילות הרשות תמומן, בכפוף להוראות סעיף 20, מתקציב המדינה, מתרומות והכנסות שיהיו לרשות כפי שדרוש להוצאות קיומה החזקתה " לוגית זה גם יותר נכון.

מיכאל מלכיאור: כי הוא רוצה להגיד שעדיף שכל התקציב יבואו מתרומות והכנסות ולא מתקציב המדינה, לי אין התנגדות שזה יהיה רשום כך, יש למישהו התנגדות?

רוני טלמור: יונתן רגב, אני חושבת שזה לא לטובת המשרד שלך שמציע, כי מה שהמשרד שלך ניסה לעשות כאן בנוסח זה להגדיר שמה שתקציב המדינה יספק זה את מה שדורש להחזקה וניהול, אם רוצים מעבר לזה זה צריך לבוא ממקורות אחרים, זה המשמעות.

יונתן רגב: לא זה מה שכתוב פה, מה זה מעבר "להוצאות קיומה החזקתה וניהול מכלול פעילויותיה" מה יכול להיות מעבר למכלול פעילויותיה?

רוני טלמור: השאלה מה אתם מגדירים בנדרש?

רוני טלמור: אתם מאשרים תקציב.

יונתן רגב: "שדרוש להוצאות קיומה החזקתה וניהול מכלול פעילויותיה" זה לאו דווקא מה שאנחנו מגדירים , אחר כך יכולים לטעון בבית גבוה לצדק מכלול פעילות כאילו כל מה שהם עושים, את זה.

מיכאל מלכיאור: תכניסי את זה כך, הבנת את הנקודה.

מירב ישראלי: צריך להגיד שהתקציב יהיה כשנת תקציב מדינה.

רוני טלמור: נראה לי מיותר יש חוקים שכתוב, זה נראה לי שזה נובע מחוק יסודות התקציב וגם בחוק התקציב אין הגדרה של שנת תקציב.

מירב ישראלי: זה פשוט מופיע בחוקים אחרים.

רוני טלמור: ברוב התאגידים זה לא מופיע.

מירב ישראלי: תחילה (א) תחילתו של חוק זה ביום שאישר רשם העמותות את סיום הליכי הפירוק מרצון של העמותה "המועצה לחילופי נוער וצעירים ע.ר" (להלן – "העמותה") לאחר שקיבל לידיו את הדין וחשבון על הפירוק ואת אישור בידי האסיפה הכללית של העמותה לפי סעיף 47(ב) לחוק העמותות, התש"ס-1980.

מירב ישראלי: תכף רוני תסביר את זה, הוראה חדשנית ומיוחדת.

מירב ישראלי: הודעה לאישור רשם העמותות לפי סעיף קטן (א) תפורסם ברשומות.

מירב ישראלי: (ג) עד יום התחילה ימנו השרים את המועצה לפי סעיף 7.

מירב ישראלי: רק תסבירי לנו.

רוני טלמור: הנקודה שגזלה מאיתנו בעצם הכי הרבה מאמץ ומחשבה בנוסח הזה, היתה איך עושים תאום נכון של סיום פעילות העמותה הקיימת ותחילת פעילות התאגיד, היה לנו חשוב להבטיח שני דברים, שמצד אחד לא תהיה חפיפה, זאת אומרת שלא יהיה מצב שיש שני גופים שהם המועצה לחילופי נוער בו זמנית, ומצד שני שגם לא יהיה פער זמנים בין פירוק העמותה לבין תחילת החוק שעולל ליצור מצב, מסיבות כאלה ואחרות, שלא יהיה הסדר חוקי לנושא, או הסדר או בכלל הסדר של חילופי נוער מבחינת הממשלה, ההסדר שאנחנו הגענו בתאום עם רשם העמותות הוא בעצם שהעמותה תצטרך בעצם להפסיק להתקיים ושהדרך העדיפה לעניין הזה זה פירוק מרצון, לפירוק מרצון יש לצורך העניין שני מאפיינים מרכזיים, המאפיין הראשון שזה פירוק סולבנטי לפי החוק הוא נדרש להיות סולבנטי, כי הוא אמר כשהעמותה מתפרקת אין יתרת חובות, היא צריכה להיות במצב שהיא מאוזנת וזה חשוב לאוצר המדינה למשרד האוצר, העניין השני שבעצם.

מיכאל מלכיאור: עד הסוף היא אמורה להיות.

רוני טלמור: עד סוף הפירוק היא אמורה להיות אחרת היא לא תקבל.

רוני טלמור: העניין השני הוא שבעצם יש כאן הבעת רצון של העמותה, של האסיפה הכללית של העמותה שאכן היא רוצה לסיים את היותה עומתה ותהפוך להיות תאגיד סטטוטורי שזה גם בעניין שלנו חשוב כי בסופו של דבר החוק הזה הולדתו ברצון של העמותה להיכנס.

רוני טלמור: אני רוצה להזכיר שאנחנו עושים את זה.

מיכאל מלכיאור: וזה חייב להיות כתוב בחוק?

מיכאל מלכיאור: אני פשוט שואל, אני לא זוכר דבר כזה.

רוני טלמור: זה באמת לא משהו.

מירב ישראלי: אנחנו צריכים להגדיר יום תחילה, אם התחילה יהיה ביום הפרסום או במועד מסוים שנקבעה בחוק אנחנו לא יכולים.

מיכאל מלכיאור: אם אתם רואים שכל ההסדרים יהיו עד סוף השנה, כותבים מתחילת השנה.

רוני טלמור: אנחנו לא יודעים, העמותה הזאת היא עמותה פרטית למעשה, הממשלה לא מאשרת תקציבים, לא בודקת אותה, היא לא כפופה לחוק יסוד התקציב במובן.

מיכאל מלכיאור: אז איך היא יכולה להיות כפופה לחקוקה של הכנסת?

מירב ישראלי: היא לא, אלא תחילתו של החוק מותנת בפירוק, האישור שיוצא בתחילה הוא לא אישור של העמותה ,זה עניין שהקפדנו, האישור של רשם העמותות מטעם הממשלה, מישהו מטעם הממשלה.

מיכאל מלכיאור: ההיגיון ברור, גם ברור לי שבעצם התאגיד החדש הוא בעצם המשך שמוסדר בחוק של הפעילות שיש היום ולא יהיו שני גופים, הכל הגיוני, אם אתם אומרים, אם למירב ישראלי אין התנגדות.

מירב ישראלי: אין התנגדות, זה באמת משהו מאוד חריג.

יואל חסון: עושים היסטוריה.

רוני טלמור: אני באמת רוצה להזכיר שאנחנו באמת עושים היסטוריה במובן הזה שבפעם הראשונה, ככל שידוע לי, לוקחים גוף פרטי ובחוק מכניסים אותו לסקטור הציבורי, יש פה בעצם תהליך של אנטי הפרטה, רוב החוקים שנעשים מהסוג הזה לוקחים גוף שהוא יותר ממשלתי.

רוני טלמור: מירב ישראלי?

רוני טלמור: אני חושב שזה היה לפני הרבה שנים, נדמה לי שזה היה "ביד בן צבי" היה דבר דומה, אולי גם "בן גוריון" באמת ישנם כמה מקרים דומים אבל יותר במקרים של הנצחה, זה היה בשנות השישים.

רוני טלמור: בשנים האחרונות החקיקה מהסוג הזה בדרך כלל בתהליך של הפרטה ולא כך.

רוני טלמור: בסופו של דבר זה הנוסח שמטעם הממשלה.

יואל חסון: ראשית אני רוצה לשאול, איך אנחנו מוודאים בהסדר הזה, הרי בסופו של דבר יש כאן ארגון שצבר ניסיון רב, ואנשי המקצוע שבו צברו ניסיון רב, איך אנחנו בתהליך הזה שיצרנו, שבעיניי הוא מקורי ויפה, איך את יוצרת מצב שאנשים שצברו ניסיון וכל זה יוכלו באופן אוטומטי יוכלו להיות בצוות התאגיד באופן מידי ואולי להיות שותפים להקמת התאגיד?

רוני טלמור: אם זה בסדר אני אתייחס לשאלה כשאלה יותר רחבה, בעצם מה המשמעות של הפירוק כאן?

רוני טלמור: לעמותה יש לה עובדים, יש לה נכסים, כנראה יש לה התחייבויות, כנראה יש לה כל מיני חוזים והתקשרויות, אנחנו לא יודעים כי הממשלה עדיין לא עשתה תהליך של ----- לעמותה זה משהו שאני מקווה שנעשה אותו בשבועות הקרובים.

ריקי ארמן: משהו שמשרד החינוך צריך לבחון פה, זאת אומרת שבסופו של דבר זה משהו.

אבי וידרמן: רשות החברות הממשלתיות יעשו את זה, יש לי הסכמה של מנהל הרשות והוא יעשה את זה בשבועיים הקרובים.

רוני טלמור: אנחנו רוצים לדעת לפני שהחוק הזה בעצם נחקק, אנחנו נמצאים לפני פירוק שהוא נותן תשובה טובה לגבי כל ההיבטים כולל העובדים, ואם זה הועבר בנוסח, זה לא הועבר בנוסח, בעצם ישנם כמה היבטים שצריך לתת עליהם את הדעת, אחד מהם זה נושא של העובדים – בעניין הזה יש מגעים בין העמותה ומשרדי הממשלה בעיקר עם משרד האוצר והממונה על השכר, והנושא הזה נמצא עדיין בדיונים.

רוני טלמור: ההצעה שלי, אם זה מקובל על הוועדה העניין הזה, זה שתהייה התייחסות בדברי ההסבר לכך שהנושא הזה יקבל התייחסות קונקרטית.

מיכאל מלכיאור: ביקשת, מאושר.

רוני טלמור: אנחנו בעצם אומרים.

יואל חסון: כן תהייה התייחסות בחוק לנושא העובדים.

מירב ישראלי: יש לך נוסח מעודכן?

רוני טלמור: כרגע זה לא מסוכם שזה יהיה בחקיקה עצמה, אנחנו אמרנו שנבדוק את זה לקראת שנייה ושלישית.

יואל חסון: אני רוצה לומר בנושא הזה משהו, קודם כל שאין ספק שאנחנו לא יכולים להתעלם מהעובדה שיש אנשים וצוות וזכרון ארגוני וכל הדברים המשמעותיים האלה שקיימים היום בעמותה הזאת, והמטרה בעצם היתה שהפעילות שהיתה עד היום תהפוך להיות פעילות מוסדרת וכפי שרצינו להגדירה בחוק, אני לא רוצה עכשיו שנתחיל להמציא את הגלגל ונעשה הכל מחדש, אני כן רוצה שנמצא את הדרכים בקריאה שנייה ושלישת, בתאום עם כל משרדי הממשלה, איך מוודאים את ההמשכיות הזאת, צריך לקחת בחשבון שהתאגיד הזה ברגע שהוא יתחיל לעבוד, כמו שאמרתי לא ממציאים את הגלגל, אבל מצד שני זה תהליך שממשיך.

רוני טלמור: אתה צודק, אני חושבת שזה רצונם של כולם, הקושי שיש לנו כאן נובע מכך שהעמותה הזאת היא עמותה פרטית, הסכמי השכר או הנוהגים בענייני שכר לא מוכרים לממשלה והם אף פעם לא עברו תהליך מסודר לפי חוק יסודות התקציב, וצריך לעבור תהליך לימוד של המצב כרגע, אילו חובות יש, האם שולמו זכויות או לא, כשהממשלה כשהיא לוקחת על עצמה את התאגיד הזה, שהיא לא תמצא את עצמה עם כל מיני חובות שנובעים מזכויות עובדים וכדומה.

מיכאל מלכיאור: אין צורך להרחיב, אני חושב שהמצב ברור, ריקי ארמן, זה שזה כתוב שאנחנו נדון על זה בקריאה שנייה ושלישית זה מאפשר לנו להכניס את זה, זה לא מחייב אותנו להכניס את זה, זה מאפשר, אם זה לא כתוב.

יואל חסון: צריך בזמן הזה להגיע לאיזו נוסחה.

מיכאל מלכיאור: אני גם מאוד רוצה להעיר לכם, בגלל לוח הזמנים הפוליטי שאני לא יודע מהו, אולי יואל חסון יודע יותר, אבל בגלל לוח הזמנים הפוליטי, מה שלא יהיה יש לוח זמנים של הוועדה פה, ואנחנו לא רוצים שעד שהגענו עד הלום לא רוצים שהדבר הזה יתמסמס, לכן אני מבקש מכם, אל תחכו שזה יעבור בראשונה, כי זה יעבור בקריאה ראשונה בעוד מספר ימים אחרי שידפיסו את החוברת, תתחילו את עבודת הסיום כבר עכשיו ותגיעו להסכמים גם שיבטיחו את מה שרוני טלמור אומרת ואת מה שחבר הכנסת יואל חסון.

ריקי ארמן: רק להבהיר משהו, המדינה לא תקח על עצמה חובות או התחייבויות שהיו לגוף הקיים אלא תתחיל נקי ומחדש את הכל, גם לגבי העובדים וגם לגבי כלל ההתחייבויות שיש.

יואל חסון: ברור.

רוני טלמור: זו כרגע עמדת האוצר זו לעמדת הממשלה כרגע, אנחנו לא יודעים, אין עמדת הממשלה כרגע.

מיכאל מלכיאור: המדינה זה אני לפי ריקי ארמן, כשהיא אומרת המדינה לא תקח.

רוני טלמור: אני אתרגם את זה למונחים שאנחנו מכירים, השאלה היא בעצם שיהיה פה מצב של פיטורים והעסקה מחדש, זאת אומרת שמועד הפירוק.

מיכאל מלכיאור: אני לא רוצה לפתוח את זה בכלל.

מיכאל מלכיאור: אין סיבה לפתוח את זה.

יואל חסון: אני רוצה להסביר לריקי ארמן איך אני רואה את הדברים, אני חושב שבסופו של דבר הפירוק הזה צריך להיות פירוק שמסיים באחת את ההתחייבויות, לספקים, לעובדים לכל דבר, מאפס את הכל מאפס וזהו, אבל מצד שני אני רוצה שכל המערכת הקיימת תעבור מההתחלה, כאילו דף חדש אבל אותה המערכת תעבור לתאגיד, זה מה שרוצים להשיג, לא רוצים פתאום להפיל על התאגיד החדש את כל החובות שהיו, אין שום כוונה כזאת, צריך "לנקות שולחן".

מיכאל מלכיאור: זה גם לא יכול להיות, כי חלק מההגדרה שאתה סוגר את העמותה זה שאין חובות.

יואל חסון: זה ברור וזאת הכוונה, דבר נוסף שאני רוצה לומר, הערה שאני לא אמרתי בתחילה, אני חייב להגיד אדוני היושב ראש, אתה יודע שאני מאוד מאוד מעריך את העבודה שמשרדי הממשלה שעשו בחוק הזה, את התיאום הזה שנעשה בהובלת משרד ראש הממשלה וכל הצוות האחר שבאמת הביאו להסכמות ולעשות חוק, אני רוצה לומר שאני רוצה לגמור את החקיקה הזאת במושב הזה, אני אומר את זה בצורה ברורה, לוח הזמנים שלנו הוא מצומצם גם לגבי קבלת הסכמות, וכבר הסברנו כאן שאנחנו לא גוררים כאן כלום, אז נוכל להגיע להסכמה גם בעניין הזה.

יואל חסון: גומרים את זה במושב הזה.

אבי וידרמן: אני מבקש ברשותה של הועדה, שכבר, אם אפשר , בעוד שבועיים לקבוע דיון לקראת קריאה שנייה ושלישית, אנחנו כמשרדי ממשלה נערך לזה, נהייה מוכנים לקריאה שנייה ושלישית, הלחץ שלנו הוא פחות לחץ פוליטי בעניין הזה, אלא משום שהממשלה צריכה להיערך לחוק הזה, המינויים האלה הם מינויים שלוקחים זמן, פירוק העמותה לוקח זמן, ההסכמים לוקחים זמן, אנחנו רוצים שהחוק הזה יתחיל בראשון לראשון 2009, לכן כדאי לגמור את זה עוד החודש.

ריקי ארמן: אבי וידרמן, צריך לחכות שהמיפוי יסתיים.

אבי וידרמן: זה עניין של שלושה ימי עבודה.

ריקי ארמן: אבל אתה לא יודע מתי הם יתחילו ואילו מסמכים ואילו בירורים צריך לקבל.

מיכאל מלכיאור: אני אתייחס לזה בסוף הישיבה.

מירב ישראלי: רק בעניין של הפסקה בדברי ההסבר, אתם רוצים.

ריקי ארמן: אני לא ראיתי את הנוסח הזה, זה לא תואם איתי לפני שזה הועבר לוועדה.

מירב ישראלי: אז אולי אני אקריא את הפסקה הזאת.

אורי דגול: אני חבר הנהלת המועצה, אני מבין את השאלה העקרונית שהדיון האחרון עורר בעניין של העברת נכסים, עובדים וכדומה, יחד עם זה אנחנו צריכים לזכור שמדובר בשתי עובדות בלבד, לא מדובר בשום התחייבויות כספיות, ואני אומר את זה כמי שהוא גם חבר וועדת כספים ומכיר את החומר, אם אנחנו מדברים על לסגור גוף אנחנו צריכים להיזהר ממצב שבו הסכמים עם מדינות אחרות, ואנחנו מדברים על שישים שבעים מדינות, זה דבר שאי אפשר.

מיכאל מלכיאור: אני חושב שטוב ששמת את הדברים בפרופורציה.

מירב ישראלי: הפסקה הזאת באמת אומרת שמזכרי הבנה, הכוונה שמזכרי ההבנה השונים יעברו לתאגיד, זה מה שנאמר פה, רוני טלמור זה מקובל עליך הנוסח פה?

מירב ישראלי: וצריך להוסיף נכסים?

רוני טלמור: לא, לגבי נכסים, ראשית אפשר להוסיף זה לא יזיק, אני רוצה לומר לגבי הנכסים שיש הוראה בתקנות שאומרת שבפירוק כל הנכסים יעבור למשרד החינוך, ההנחה הפרשנית שלנו שאפשר להעביר אותם דרך זה ישר לתאגיד.

אורי דגול: לא שיש נכסים.

מיכאל מלכיאור: ואני חשבתי שיש איזה נכסים, זה טוב ששמים את הדברים בפרופורציה.

מירב ישראלי: הפסקה האחרונה: "על כן, מוצע לקבע את מעמדה של המועצה בחוק ולהפוך אותה לתאגיד סטטוטורי של מדינת ישראל.

מירב ישראלי: התאגיד יחליף את העמותה אשר שימשה עד היום כזרוע הביצועית" אני לא יודעת אם זה נכון לומר שהיא היתה זרוע ביצועית של מדינת ישראל?

קריאה: היא היתה נתמכת.

רוני טלמור: אני הייתי מציעה להוריד את המשפט הזה וגם את המילים "מדינת ישראל" בקריאה ראשונה, זה לא מוסיף ואני לא יודעת עד כמה זה.

מיכאל מלכיאור: ממילא דברי ההסבר לא נמצאים צפונה ודרומה, בקריאה שנייה ושלישית אין דברי הסבר ולכן אין לזה שום משמעות.

מירב ישראלי: מה שחשוב באמת זה המילים האחרונות.

מירב ישראלי: "של מדינת ישראל בתחום זה.

מירב ישראלי: כל מזכרי ההבנה השונים יעברו לתאגיד ומעמד העובדים והצורך בהסדר חקיקתי לגביהם ייבחן במסגרת הכנה לקריאה שנייה ושלישית, לגבי הסכמים קיימים, למעט מזכרי הבנה, תבחן ועדת החינוך האם יש צורך להסדיר זאת בחקיקה.

מירב ישראלי: " קריאה תרבות וספורט.

מירב ישראלי: ברור, אני אסדיר את זה.

מיכאל מלכיאור: את קראת את ב ו-ג?

מירב ישראלי: אני חושבת שכן אבל אני אקרא שוב.

מירב ישראלי: הודעה ע לאישור רשם העמותות לפי סעיף קטן (א) תפורסם ברשומות.

מירב ישראלי: (ג) עד יום התחילה ימנו השרים את המועצה לפי סעיף 7.

מיכאל מלכיאור: אם אין עוד הערות, אני התבטאתי די בחריפות בישיבה האחרונה, אני מקווה שכולם שכחו את זה, נגד משרדי ממשלה, אני חושב שכמעט ולא היה תקדים להצגה שהייתה פה, צריכים לדעת וגם חברי הממשלה, ואני אומר את זה גם היום לכמה מהדוברים, באים לפה, גם שר ובוודאי הפקידים של השר לא באים לפה בשביל לשמור על איזו נחלה של אותו שר, באים לפה כדי לשמור על נחלת מדינת ישראל וממשלת ישראל בכללותה, ואין ספק שיש פה אינטרס עליון של מדינת ישראל, של החברה במדינת ישראל, של ההסברה של מדינת ישראל ושל הנוער במדינת ישראל לעשות את הדבר הזה, וההצגה לא היתה ראויה, אבל כמה שהיא לא היתה ראויה בפעם הקודמת היא אכן ראויה הפעם, ואני באמת רוצה לשבח את כל הגורמים שבאו ביחד ואני מבין שחלק ויתרו על דברים שבתוך משרדיהם הם נחלות ודברים שכמעט אי אפשר לשבור אותם, אבל הבינו את הצורך, ואני אומר את זה בגודל, החשיבות של החוק הזה, הבינו את הצורך לקיים את חילופי נוער וצעירים, הבינו שאם עומדים על דבר כזה או אחר שהוא כשלעצמו לגיטימי, לא בלתי לגיטימי, אז פשוט זה לא יצא לפעול.

מיכאל מלכיאור: אני באמת רוצה לשבח פה את כל הגורמים שהגיעו להסכמות הללו וכמובן גם לשבח את היוזם שבטח דחף מצדו ואת משרד ראש הממשלה שאני מבין ששמו שם הרבה יוקרה בדבר שהוא באמת יוקרתי, חשוב להגיד גם את השבח כשאומרים את הדברים השליליים אז גם להגיד את השבח.

מיכאל מלכיאור: עם הדברים הללו אני מבקש משלושת חברים, התווספו בינתיים, הצטרף חבר הכנסת אלכס מילר שבוודאי חושב שזה דבר חשוב ואני לוקח את זה כמובן מאליו מבלי לשאול אותי כי אני מכיר את עמדותיו.

מיכאל מלכיאור: אני מבקש שנצביע.

מיכאל מלכיאור: מי בעד החוק עם השינויים שעשינו פה?

מיכאל מלכיאור: הצבעה אין מתנגדים אין נמנעים התקבל פה אחד.

בועז כבל: עם ההצטרפות שלנו.

מיכאל מלכיאור: עם כל השינויים.

מיכאל מלכיאור: בועז כבל, אין צורך לדבר, הוחלט, הוסכם.

מיכאל מלכיאור: אני אקח את ההצעה של אבי וידרמן ואתן שבועיים שלושה, אנחנו גם שם נעשה את זה בישיבה אחת ונביא לקריאה שנייה ושלישית, זה עדיין לוקח זמן, יש היום לחץ עצום בחקיקה בכנסת, עד שיושבים עם הנסחית, כתבניות, יש להדפיס חוברת וכל הדברים, ישנה פרוצדורה, אני חושב שאם אתם תגיעו בתקופה הזאת ותסיימו את העבודה שלכם תוכלו לצאת לדרך, אף אחד לא יעכב את זה.

מיכאל מלכיאור: אני מודה לכולכם.

מיכאל מלכיאור: הישיבה נעולה.