הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 54, 2008-07-01 09:00

רן כהן: גברותי ורבותי, אני מאוד מודה לכם שבאתם לישיבה הזאת, שעניינה הדיון בדוח מחלקת המדינה למאבק בסחר בבני אדם.

רן כהן: אני ברשות

רן כהן: כם אציג את עיקרי הדוח כיוון שלא הזמנו נציג שגרירות ארצות הברית כדי להציג אותו ולאחר מכן אני אבקש מרחל גרשוני וממשרדי הממשלה לתת את תגובת הממשלה לממצאים של הדוח הזה שכידוע הוא דוח מאוד מאוד משמעותי.

רן כהן: נדמה לי שבכל מדינות העולם, אין היום גורם יותר משמעותי במאבק בסחר בבני אדם מאשר דוח מחלקת המדינה של ארצות הברית.

רן כהן: כפי שידוע לכם השנה בדוח של 2007 ישראל דורגה במקום השני, בדרגה השנייה וזה לאחר שב-2005 היינו בסכנה של ירידה לדרגה השלישית ונמלטנו ממנה די בעור שינינו בגלל הצגת דברים של עשייה ששחררה את ישראל מהסכנה הזאת.

רן כהן: בדרגה השנייה רק להזכיר חברות וחברים, מדובר על מדינות שמאבקן בתופעה לא עומד בסטנדרטים המינימלים של מאבק ראוי בסחר בבני אדם, אבל הן נוקטות צעדים משמעותיים כדי להיאבק בתופעה.

רן כהן: זה בעצם המצב.

רן כהן: מזלנו שלא התדרדרנו לדרגה השלישית כי אז מצבנו היה לאין שיעור יותר חמור.

רן כהן: אם כן, רק מעט היסטוריה.

רן כהן: בשנה הקודמת 2006 גם היינו במקום השני רק היינו בסכנה של נפילה למקום השלישי וחמור מזה.

רן כהן: מזה הצלחנו להימלט.

רן כהן: בשנת 2006 צוינו בעיקר שתי תופעות כבקורת על ישראל.

רן כהן: האחת, זה סחר בבני אדם למטרות עבודה, גבייה של דמי תיווך שלא כחוק, כפיית עבודות כנגד רצון העובד ואי מתן זכויות ותנאים לעובדים שהגיעו לארץ כחוק לעבוד בענפי הבניין, החקלאות והסיעוד.

רן כהן: כלומר לא לגבי כל העובדים אבל לגבי חלק מהעובדים.

רן כהן: והתופעה השנייה זה סחר בבני אדם למטרות זנות.

רן כהן: ישראל היא מדינת יעד לסחר בנשים לשם ניצול מיני בתעשיית הזנות.

רן כהן: בממצאים הללו נמצא ב-2006 שהאמצעים שישראל נוקטת לסייע לקורבנות סחר בבני אדם ולשיקומם כגון מתן אישורי שהייה ועבודה והקמת מקלטים לקורבנות סחר, לא מספיקים.

רן כהן: נמתחה עלינו בקורת משום שקורבנות סחר בבני אדם למטרות עבודה אינם זוכים להגנה שזוכות לה קורבנות סחר למטרות זנות.

רן כהן: כלומר שמדינת ישראל נוקטת יותר מאמצים כדי להגן על נשים שהן קורבנות לסחר למטרות זנות מאשר ההגנה על עובדים כנגד המנצלים שלהם.

רן כהן: לבסוף נאמר שמדינת ישראל עדיין לא אישרה את אמנת האו"ם למאבק בפשיעה בינלאומית מאורגנת ואת הפרוטוקול הנספח לאמנה נגד סחר בבני אדם טי.

רן כהן: איי.פי.

רן כהן: זה 2006.

רן כהן: בינתיים נדמה לי שב-2007 ישראל כן הצטרפה אבל גם עדיין לא אשררה אם אני לא טועה.

רן כהן: אתם תלמדו אותנו מה קורה בנושא הזה מיד עכשיו.

רן כהן: בדוח של שנת 2007 הדוח הוא מאוד דומה.

רן כהן: גם השנה נקבע בדוח כי מדינת ישראל אינה עומדת בקריטריונים המינימלים של המאבק בסחר בבני אדם.

רן כהן: הדוח קובע שהממשלה משפרת את מאבקה בעיקר בכל הקשור למאבק בבני אדם למטרות זנות, לעומת זאת מאבקה בסחר בבני אדם למטרות עבודה נותר לא מספק.

רן כהן: ואגב זאת הסיבה מדוע החלטתי השנה לעשות את הישיבה הזאת בנפרד מהוועדה של זהבה גלאון למאבק בסחר בזנות, משום שרציתי במפורש שהדיון בעניין הזה לא יקופח.

רן כהן: כי אני הבנתי גם מדוח מחלקת המדינה שיש כאן סוגיה שהיא משמעותית.

רן כהן: לרדת קצת לפרטים גב' גרשוני מה שנאמר לי בסחר בבני אדם למטרות עבודה זה שהיתה גבייה של דמי תיווך שלא כחוק, שלילת חופש התנועה מהעובדים ולקיחת דרכוניהם בידי המעבידים.

רן כהן: עדיין תופעה שאני מודה על האמת שאני חשבתי שהיא עברה מן העולם אבל ממשיכה.

רן כהן: אז אני מבקש ממך חנה באמת לאחר מכן גם כן ליידע אותנו באמת מה קורה.

רן כהן: כפיית עבודות נגד רצון העובד ואי מתן זכויות ותנאים לעובדים שהגיעו לארץ כחוק לעבודה בענפי הבנייה, החקלאות והסיעוד.

רן כהן: בדוח מומלץ כי ישראל תגביר את האכיפה הפלילית כלפי מי שמעורבים בסחר בבני אדם למטרות עבודה, ועבודה בתנאי עבדות, ובעיקר בגביית עמלות תיווך שלא כחוק.

רן כהן: כתם שנראה שחור משחור.

רן כהן: נדמה לי שלא הפסקנו לדבר על זה בוועדה הזאת אינספור פעמים.

רן כהן: בדוח גם מודגש שהמדינה עושה מאמצים ניכרים למנוע סחר בבני אדם למטרות זנות באמצעות חקיקה ואכיפה, אולם אינה עושה די לאתר קורבנות סחר למטרות עבודה ולסייע לקורבנות הסחר.

רן כהן: אני רוצה לומר באופן הברור ביותר, אני חושב שאנחנו עושים מאמצים ראויים במאבק של סחר בנשים למטרות זנות וזה בסדר גמור.

רן כהן: כל מה שאני אומר הוא שאני מזדהה עם מה שאני מרגיש לגבי הדוח הזה, לגבי מידת המאמצים שאנחנו עושים לגבי מניעת סחר בבני אדם למטרות עבודה, דבר שנראה לי חמור ביותר.

רן כהן: אני מסיים בקריאת אותם הדברים מן הממצאים השלילים שצוינו בדוח.

רן כהן: עשייה לא מספקת כנגד מעבידי קורבנות סחר למטרות עבודה, ועבודה בתנאי עבדות.

רן כהן: זה מהדוח, לא ממני.

רן כהן: אני לא ממציא פה שום דבר.

רן כהן: ענישה לא מספקת כנגד סוחרים, מתווכים וסרסורים של קורבנות סחר בבני אדם למטרות זנות.

רן כהן: זה כבר חוזר לנושא השני.

רן כהן: העדר הרשעות של מעסיקים של קורבנות סחר למטרות עבדות.

רן כהן: אני הייתי מאוד רוצה גברותי ורבותי לדון היום, קודם כל בעובדה שזו בכל זאת השנה השנייה ברציפות שאנחנו נמצאים במקום השני ולא מצליחים להיחלץ ממנו, כלומר להיות בדרגה הראשונה כמדינה ראויה לדפוסים המוסריים בסוגיה הזאת של סחר בבני אדם.

רן כהן: אני לא מאמין שיש קריטריון וערך עליון יותר בהקמתה של מדינת ישראל מאשר הקריטריון להיות מדינה שמכבדת בני אדם, את גורלם ואת חייהם.

רן כהן: נדמה לי שבעניין הזה אם אנחנו במקום הזה עם מדינות אפלות אחרות זוהי מציאות רעה מאוד ואסור לדלג עליה, ולכן אני מקיים את הדיון הזה.

רן כהן: נקבע שם שישראל אינה נוקטת צעדים כלל כדי למנוע סחר בבני אדם למטרות עבודה והעסקה בתנאי עבדות.

רן כהן: התיקון בתופעת הסחר בבני אדם למטרות זנות טוב יותר.

רן כהן: אני פחות או יותר קורא מהתרגום של הדוח.

רן כהן: גם השנה מדינת ישראל אינה עומדת בקריטריונים המינימלים למאבק בסחר בבני אדם.

רן כהן: השאלה שלנו מה אנחנו עושים כאן, מה כוונת הממשלה לעשות, ולברר את המצב לאשורו כדי בכל זאת לנסות ולהיחלץ מהמצב הזה למצב טוב יותר.

רחל גרשוני: ברשות אדוני אני רציתי שהילה טנא שהיא מהיחידה להסכמים בינלאומיים תציג עוד קצת דברים מהדוח.

רחל גרשוני: היא ממשרד המשפטים.

רחל גרשוני: היא זאת שמדווחת לארצות הברית וניתחה את הדוח מבחינת גנות ושבח.

רחל גרשוני: ואז אני אתייחס.

הילה טנא: קודם כול אני אציין את הדברים שצוינו לטובה שזה בתחום האכיפה, מאמצים שנעשו לחקור ולהעניש מקרים של שעבוד, כתבי אישום שהוכנו, הליכים פליליים שתלויים ועומדים בתחום של הונאה ומרמה, עבודה של היחידה דורית בן מאיר.

הילה טנא: יצוין שבתחום ההגנה שוטרי מנהלת ההגירה מראיינים עובדים זרים על בסיס יומיומי לבחון ראיות להתקיימות סחר.

הילה טנא: אין מאסר של עובדים שמגישים תלונות פליליות, ניוד של עובדים למעסיקים חלופיים, מערכות של ויזה ואשרות לקורבנות סחר.

הילה טנא: בתחום המניעה יצוין מסע ההסברה של מנהלת ההגירה להתריע על מעסיקים מפני ניצול של עובדים זרים.

הילה טנא: דברים שצוינו לרעה, בתחום של האכיפה אז באמת הושם דגש על מאמצי האכיפה הפלילי נגד עבודות כפייה, פעולות בלתי חוקיות.

הילה טנא: הנושא של עיכוב דרכונים וגביית דמי תיווך בלתי חוקיים.

רן כהן: הנושא הילה של גביית דמי תיווך הוא נדמה לי האגוז הקשה שעומד.

הילה טנא: אחד מהאגוזים הקשים.

איריס מעיין: הנושא של דמי התיווך הוא נושא מאוד סבוך וקשה לטיפול היות שעיקר העניין נעשה בחוץ לארץ.

רן כהן: לכן אני הבנתי מאפרים כהן שהמאמצים שאתם עושים היום זה כן להגיע להסכמים עם מדינות המקור של העובדים כדי להגיע לעניין הזה.

רן כהן: אבל זה דבר ששנים לא נעשה ואני אומר לך, פה בוועדה הזאת אנחנו חמש שנים לפחות לוחצים, דורשים, מבקשים.

רן כהן: פניתי לשרי החוץ.

רן כהן: קודם סילבן שלום ואחרי זה ציפי לבני.

רן כהן: לצערי הרב הכול נעשה באיטיות מדהימה.

הילה טנא: נושא ההגנה על קורבנות סחר שגם כן רחל תציג את החלטת הממשלה שיש בנושא לעניין המקלט של קורבנות סחר למטרות עבדות.

הילה טנא: כן מצוין שהופנו שבעה קורבנות סחר רק בשנת 2007 למקלט מעגן, קורבנות לניצול מיני.

הילה טנא: ונושא מנגנון הזיהוי למטרות עבודה.

הילה טנא: ונושא האי עידוד פעיל של קורבנות סחר לסייע בחקירות נגד סוחרים.

הילה טנא: אני רוצה רק לציין כי אדוני דיבר על נושא הפרוטוקולים, שב-19 ביוני הממשלה אשררה את הפרוטוקול האופציונלי לאמנת האו"ם בדבר זכויות הילד, בנושא מכירת ילדים, זנות ופורנוגרפיה של ילדים.

הילה טנא: ועכשיו סגרתי את הטלפון עם מזכירות הממשלה שמסביר לי שהפרוטוקול המשלים לאמנת האו"ם למניעת דיכוי והענשה על סחר בבני אדם, בעיקר נשים וילדים, לא עלה השבוע בגלל שהיתה ישיבת ממשלה מיוחדת בנושא החטופים, אבל אמור לעלות ביום ראשון הקרוב.

רן כהן: טוב, נוכל לדווח למחלקת המדינה שמשהו בכל זאת מתקדם.

רחל גרשוני: אני חייבת להגיד שאני מביעה את עמדתי האישית עכשיו, לא את עמדת הממשלה.

רחל גרשוני: אבל עמדתי האישית היא שהדוח הוגן.

רחל גרשוני: הדוח הוגן ומאוזן והוא נותן שבח במקום שמגיע שבח והוא נותן גנות במקום שמגיע גנות.

רחל גרשוני: בוודאי שאנחנו במצב יותר מתקדם לגבי אכיפה, הגנה ומניעה בסחר בזנות שאנחנו מטפלים בזה יותר שנים.

רחל גרשוני: זה בוודאי נכון.

רחל גרשוני: הדברים החיוביים הם שיש לנו ועדת מנכ"לים עכשיו לנושא המסוים הזה של סחר בבני אדם, שזה כולל סחר לכל מטרה אפשרית, זנות, נטילת איברים מן הגוף, עבדות, ועבודת כפייה.

רחל גרשוני: זו ועדת מנכ"לים בראשות מנכ"ל משרד המשפטים.

רחל גרשוני: היא הוקמה על פי החלטת ממשלה מיוחדת והיא עובדת ברציפות.

רחל גרשוני: היא הוציאה שתי תוכניות לאומיות שמתוות את המטרות שלנו כשאנחנו מתמודדים עם התופעות האלה.

רחל גרשוני: האחת לגבי מיגור הסחר בזנות ואחת למיגור הסחר לעבדות או עבודות כפייה.

רן כהן: למיטב ידיעתך מצב העבודה של ועדת המנכ"לים הוא כבר מספיק משמעותי כדי להזמין את מר שילה לוועדה ולשמוע מה תוכניות ועדת המנכ"לים?

רחל גרשוני: כן אפשר, אם כי האמת הוא מופיע מחר בוועדה הפרלמנטרית לסחר בנשים שהזמינה אותו.

רחל גרשוני: בתאום איתו אפשר להזמין אותו בוודאי.

רחל גרשוני: הוא מאוד פעיל.

רחל גרשוני: זו ועדה מאוד פעילה וזו ועדה שבכל תוכנית לאומית התוותה 5 יעדים בסדר עדיפות גבוה ביותר ומינתה צוותים אופרטיביים להמליץ המלצות.

רחל גרשוני: עכשיו אני אעבור על הדברים שבאמת נעשו בתחום.

רחל גרשוני: בקורת ומה נעשה.

רחל גרשוני: לגבי האכיפה, זה לב העניין.

רחל גרשוני: לגבי האכיפה יש 3 כתבי אישום שאני ראיתי שכמעט מוכנים להגשה לגבי עבודת כפייה שהכינה מנהלת ההגירה וזה בליווי צמוד של הפרקליטות שמלווה את התיקים ותיכף נשמע גם מהפרקליטות וממנהלת ההגירה מה הם עושים.

רחל גרשוני: הבעיה השורשית באכיפה זה גם חלוקת עבודה בין רשויות אכיפת החוק.

רחל גרשוני: יש לנו את התמ"ת שמופיע באתרים ורואה.

רחל גרשוני: יש את מנהלת ההגירה שמופיעה, ויש גם משטרה רגילה שלפעמים מגיעים מקרים לפתחה.

רחל גרשוני: וזה מינתה ועדת המנכ"לים צוות שאחראי על התווית חלוקת העבודה בין רשויות אכיפת החוק לרבות טיפול בדמי תיווך.

רחל גרשוני: עכשיו בישיבה האחרונה שהיתה בצוות הזה האכיפה של דמי תיווך האחריות נטלה על ידי התמ"ת.

רחל גרשוני: זה מה שנאמר בעניין של דמי תיווך בצוות חלוקת עבודה.

רחל גרשוני: אינני יודעת מה המצב כרגע.

רחל גרשוני: אני נפגשת היום עם יושב ראש הצוות כדי להכין נוסח סופי.

רחל גרשוני: גם נקבע בצוות הזה למשל כל גורים שמגיע למקום ורואה מה שהוא רואה איך הוא יעביר את זה לגורם השני.

רחל גרשוני: למשל, מפקחי התמ"ת מגיעים לאתר ורואים מצב מזוויע, אנשים בכלובים, אנשים עבדו 20 שעות ביממה, זו לא אווירה רגולטרית.

רחל גרשוני: הם צריכים להעביר את זה למשטרה.

רחל גרשוני: אז מתי יעבירו את זה למשטרה?

רחל גרשוני: צוותים משולבים של התמ"ת ומנהלת ההגירה שצריכים לפשוט יחד על מקומות.

רחל גרשוני: זה נוהל.

רחל גרשוני: ואני מקווה שהנוהל הזה ישפר את פני הדברים.

רן כהן: זה נוהל שאמור לעבור לוועדת המנכ"לים?

רחל גרשוני: כן, בהחלט.

רן כהן: מתי הוא יעבור?

רחל גרשוני: אז זהו.

רחל גרשוני: היום אני נפגשת עם יושב ראש הצוות.

רחל גרשוני: אנחנו גמרנו את העבודה.

רחל גרשוני: אנחנו צריכים רק לכתוב את ההמלצות ולקיים ישיבה אחרונה.

רחל גרשוני: זה מה שנותר לנו.

רחל גרשוני: והוא היום מגיע כדי שאנחנו נעשה את התוכנית לישיבה האחרונה והמסכמת.

רן כהן: אז זה תאום בינך ובין דורית בן מאיר?

רחל גרשוני: וגם פנים.

רן כהן: אז זה בטחון פנים, תמ"ת ופנים ומשפטים.

רחל גרשוני: וגם מיסים וגם משרד הפנים.

רחל גרשוני: כולם גורמי אכיפה שאם הם רואים דבר מה הם צריכים לדעת לאן להעביר את זה ומי צריך לטפל, כי דברים נופלים בין הכיסאות.

רחל גרשוני: היו כמה מקרים שדברים נפלו בין הכיסאות.

רן כהן: וגם הטיפול הוא רב תחומי.

רחל גרשוני: כן.

רחל גרשוני: זאת הבעיה.

רחל גרשוני: עכשיו לגבי המקלט, שאין לנו מקלט לקורבנות עבדות ועבודת כפייה יש החלטת ממשלה מה-2 לדצמבר 2007 להקים את המקלט הזה, וממידע שקיבלתי ממשרד הרווחה הם מכינים תוכנית מקיפה שעל פי התוכנית הזאת נמסר לי שהמקלט הקיים הוא יטפל בכל האנשים, בין לצורכי זנות ובין לצורכי עבודת כפייה ועבדות.

רן כהן: היום יש מקלט מיוחד לצורך של סחר בזנות?

רחל גרשוני: כן.

רחל גרשוני: וכבר שמעת מהילה טנא שכבר הופנו קורבנות לעבדות ועבודת כפייה לאותו מקלט.

רחל גרשוני: על אף שזה עדיין לא בשל כי צריך צוות שיודע לדבר שפות אחרות.

רן כהן: אני לא בטוח שזה חכם לשים עובדים באשר הם עובדים במקום שבו ישנן נשים שהן קורבנות זנות.

רחל גרשוני: זה יש מחלוקת פוסקים ברווחה.

רחל גרשוני: האם מן הראוי להוציא את הסטיגמה ויש גישה כזאת ולהקים מקום שמטפל בכל מיני קורבנות.

רן כהן: איזה סטיגמה?

רן כהן: זה לא אמור להיות בכלל מקום מפורסם.

רחל גרשוני: אני עוברת לסדר היום כי במדינת ישראל שום דבר לא חסוי.

רחל גרשוני: יש סטיגמה.

רחל גרשוני: עכשיו היום בביקור לימודי במולדובה ודיברנו עם רשויות רווחה שם וגם שם כמו פה יש גישה שאומרת שכדאי לשלב את השירותים האלה, מה גם שמנהלת המקלט אומרת לי, שהיא רואה דמיון בין התהליך הטראומטי שעוברות קורבנות סחר לעבדות לבין התהליך הטראומטי של קורבנות סחר לזנות.

רחל גרשוני: זה תהליך של שלילת חירות ולכן גם החוק שלנו הוא הוליסטי.

רחל גרשוני: אנחנו לא שמים את הסחר לזנות בפרק של זנות.

רחל גרשוני: זה בפרק של פגיעה בחירות כמו גם הסחר לעבדות ועבודות כפייה.

רחל גרשוני: זה ויכוח של אנשי הרווחה.

רחל גרשוני: ויהיה בניין או אגף מיוחד לגברים.

רחל גרשוני: עכשיו התפיסה היא שלא כל עובד שעובר את העבדות או עבודת הכפייה צריך מקלט בטווח יותר ארוך.

רחל גרשוני: יש עובדים שיצטרכו רק דירות מעבר.

רחל גרשוני: הם רוצים לעבוד.

רחל גרשוני: ואם הם לא נפגעו עמוקות אז הם ירצו לעבוד, יהיו בדירות עד שתימצא להם עבודה חלופית, ויחויבו לקבל שירותים במקלט אבל לא לשהות בו.

רחל גרשוני: זאת התפיסה של החלטת הממשלה שמבוססת על צוות בינמשרדי שמונה על ידי ועדת המנכ"לים.

רחל גרשוני: זה התהליך הטוב שהתפתח.

רחל גרשוני: צוותים במשרדים מגישים המלצות לוועדת מנכ"לים.

רחל גרשוני: ובמקרה הצורך ועדת המנכ"לים מגישה אותן המלצות לממשלה שמאשרת.

רחל גרשוני: זה מה שקרה בעניין של המקלט.

רחל גרשוני: עכשיו לגבי הבקורת בדוח שאין זיהוי מובנה לקורבנות סחר בעבדות ועבודות כפייה זה באמת קשה מאוד.

רחל גרשוני: התכנס צוות בינמשרדי על העניין הזה, הכין המלצות, הגיש אותן לוועדת מנכ"לים, הם אושרו.

רחל גרשוני: יש לנו כרגע פרוצדורה של זיהוי ונותר לנו להטמיע את זה, שזה לא פשוט.

רחל גרשוני: אנחנו צריכים להטמיע את זה במנהלת הגירה, לתמ"ת.

רחל גרשוני: הכוונה לסממני זיהוי, איך אתה מזהה.

רחל גרשוני: נגיד שאתה איש משרד הפנים, ממונה על בקורת גבולות.

רחל גרשוני: מגיע לפתחך עובד, איך אתה כשאתה לא מראיין אותו לעומק איך אתה מזהה שהוא קורבן.

רחל גרשוני: איך אתה מקבל את הנורות האדומות האלה שנדלקות אצלך.

רחל גרשוני: אם אתה גורם מראיין כמו מנהלת הגירה איך אתה מזהה.

רחל גרשוני: זו לא נוסחה מתימטית.

רחל גרשוני: אתה רואה שהוא עבד הרבה שעות, אתה רואה שלא שילמו לו, אתה רואה שהגבילו את החירות שלו.

רחל גרשוני: כלומר יש לנו סממנים שאנחנו מדגישים שאין צורך בכל הסממנים כדי להעמיד תיק אבל אלה מדליקים נורות אדומות וזה מאוד נחוץ, וצריך להטמיע את זה בכול הצמתים הרלוונטיים, שזה כולל את הארגונים הממשלתיים, מנהלת הגירה, משרד הפנים, משרד התמ"ת, בתי חולים, משרד הבריאות, כל הצמתים.

רחל גרשוני: הכול מפורט ומפורש שם.

רן כהן: זה ועדת המנכ"לים קיבלה?

רחל גרשוני: קיבלה.

רחל גרשוני: אישרה.

רן כהן: עכשיו מה צריך לעשות?

רן כהן: להטמיע את זה או מה?

רחל גרשוני: כל משרד צריך עכשיו בתאום בוודאי לקחת את הדבר הזה, להכין הנחיות וסדנאות.

רחל גרשוני: וצריך גם לפי ההמלצה בצוות להכין סדנא רב-תחומית שבה ישתתפו כולם כדי לפתח את השפה האחידה.

רחל גרשוני: כלומר סדנאות בכל מקום ומקום ויום עיון גדול ועצום.

רן כהן: אפשר לצפות נניח שכל משרדי הממשלה יעשו את זה בתוך חודשיים?

רחל גרשוני: תראה, זה תהליך.

רן כהן: אני כבר מודיע לך.

רן כהן: אנחנו נפנה לכול משרדי הממשלה הרלוונטים, כל המשרדים שמעורבים בנושא של עובדים זרים כדי לדרוש שידווחו לנו על הטמעת הקריטריונים.

רחל גרשוני: מצוין.

רחל גרשוני: גם אני צריכה לדווח, אנחנו עובדים הרבה עם סי.

רחל גרשוני: מי.

רחל גרשוני: שזה Center of International Migration and Integration.

רחל גרשוני: זה ארגון בת של הג'וינט, והם הגישו פרויקט לאיחוד האירופי במימון שהם יעזרו להטמיע.

רחל גרשוני: על זה גם אנחנו עובדים בשיתוף עם כל מיני ארגונים.

רן כהן: צריך לעזור לעצמנו שיעזרו לנו.

רחל גרשוני: עכשיו לגבי הסברה לציבור משום שהרי אחד מעיקרי העניין הוא ממי אנחנו מקבלים מידע, והארגונים יודעים את זה.

רחל גרשוני: אנחנו מקבלים את המידע הראשוני על קורבן לפעמים משכן.

רחל גרשוני: לפעמים מאדם שגר במושב.

רחל גרשוני: הוא מודיע לנו.

רן כהן: הלשכה המשפטית משרד הפנים.

רן כהן: נדמה לי שאתם צריכים את הנושא הזה של הזיהוי קורבנות של סחר לצורכי עבודה, אתם צריכים להטמיע את הנתונים האלה מה שיותר מהר כי אתם אלה שמחליטים מתי מגרשים ומתי לא.

רן כהן: שלא יגורשו אנשים שסבלו כאן חרפת ניצול בעבודה.

רחל גרשוני: הם מעורבים בכל צוות.

רן כהן: זה אני יודע, משרד הפנים מעורב בכול.

רחל גרשוני: בכל אופן כפי שאמרתי מכיוון שמגיעים מידעים מהציבור מאוד חשוב שהציבור יהיה מודע גם כן.

רחל גרשוני: ולכן יש לנו צוות הסברה שהכין תוכנית של מבצעי הסברה בקרב הציבור, כשהכוונה היא שיהיו עיניים בכל מקום, שבכל מקום ומקום, ואני יודעת שזה קורה, כי פעם עשיתי איזו הרצאה ביחידה הקטנה שלנו במשרד וכבר באו אליי אנשים, את יודעת יש איזה עובדת פיליפינית ואני חושדת ככה ואני חושדת ככה.

רחל גרשוני: וזה מעיקרי העניין שהציבור יהיה מודע, שהציבור יהיה יותר קשוב.

רחל גרשוני: עכשיו לגבי אשרות שהייה זה לפתחו של משרד הפנים ואני יודעת שניתנו כמה וכמה אשרות השנה לקורבנות עבדות ועבודת כפייה.

רחל גרשוני: עכשיו, אני אמרתי, נכנסה נציגת הפרקליטות עכשיו, ובאכיפה היא תפרט גם את התפקיד האקטיבי של הפרקליטות בקידום האכיפה של עבירות עבודת כפיה ועבדות.

רחל גרשוני: זהו.

רחל גרשוני: המסקנה העולה מכול זה, אנחנו פועלים.

רחל גרשוני: יש התקדמות.

רחל גרשוני: בהחלט יש התקדמות.

רן כהן: כרגיל אומרים ההתקדמות לא מספקת ואפשר לעשות יותר.

רן כהן: אבל עובדה שאנחנו לא מצליחים לצאת מהמקום השני בדירוג.

רחל גרשוני: זה לא מעניין אותי.

רחל גרשוני: אני מדברת אישית.

רחל גרשוני: לא מעניין אותי המקום שלנו, מעניין אותי שאנחנו עם שהיינו עבדים לא יחזיק עבדים.

רחל גרשוני: אגב התמ"ת עושה הרבה מבצעים מאוד מעניינים בקרב חקלאים ומעבידים כדי ליידע אותם.

רן כהן: רחל אני מודה לך.

רן כהן: הפרקליטות.

רן כהן: ענת חולתא; יש שני מישורים שאני חושבת שכדאי להתעכב עליהם כשמדברים על העבירות האלה החדשות של עבודות כפייה ואחזקה בתנאי עבדות.

רן כהן: אנחנו דנים רק בנושא של עובדים זרים.

רן כהן: לא של זנות.

ענת חולתא: כן.

ענת חולתא: כן.

ענת חולתא: עובדים זרים.

ענת חולתא: זנות זה מחר.

ענת חולתא: מדובר קודם כל, חשוב להדגיש, בעבירות שעדיין לא נדונו בבתי המשפט בישראל.

ענת חולתא: אנחנו עכשיו ממש בצעדים הראשונים של העמדה לדין בעבירות האלה.

ענת חולתא: בכל מה שקשור לעבירה של עבודות כפייה יש כרגע בשלבים אחרונים של טיפול שלושה תיקים.

ענת חולתא: תיק אחד נמצא עכשיו ממש על השולחן של המשנה לפרקליט המדינה, יהושע למברגר, בשימוע לפני הגשת כתב אישום.

ענת חולתא: כבר יש טיוטה של כתב אישום.

רן כהן: את יכולה להגיד בערך על מה?

ענת חולתא: כן.

ענת חולתא: מדובר בחקלאי, אני לא אפרט את כל הפרטים כי כתב האישום עדיין לא הוגש, אבל מדובר בחקלאי אשר במשך תקופה ממושכת החזיק עובדים זרים סינים בהיתר.

ענת חולתא: אבל הוא החזיק אותם בתנאים שעולים כדי עבודות כפייה גם מבחינת תנאי המגורים.

ענת חולתא: הוא מנע מהם מזון, מנע מהם שינה.

רן כהן: מזון?

רן כהן: איזה חקלאי חמור זה.

רן כהן: הוא לא רצה שהם יעבדו?

ענת חולתא: הוא נתן להם שק אורז שהיה אמור להספיק לכולם, שיסתדרו, וכשהם לא הסתדרו הם לא הסתדרו.

רן כהן: זה עבדות ממש.

רן כהן: אין מילה אחרת.

ענת חולתא: כתב האישום בטוח יוגש.

רן כהן: לא.

רן כהן: אני שומע שיהיה שימוע.

ענת חולתא: יש חובת שימוע לפי החוק.

ענת חולתא: לפי סעיף (60)(א) יש חובה לערוך שימוע לכל נאשם לפני שמגישים נגדו כתב אישום.

ענת חולתא: גם נאשמים בתחום הזה.

ענת חולתא: הסיבה שבגללה השימוע הזה נערך במשרד של המשנה לפרקליט המדינה היא דווקא מכיוון שאנחנו עקבנו מקרוב אחרי החקירה והעמדה לדין בתיק הזה מכיוון שזה תיק ראשון, ורצינו שהדברים ייעשו כמו שצריך.

ענת חולתא: בישיבה האחרונה שהיתה לפני שבועיים אצלנו התקבלה החלטה שמי שינהל את התיק הזה תהיה פרקליטות מחוז מרכז ולא יחידת התביעות של מנהלת ההגירה למרות שמבחינה פורמלית יש להם סמכות לנהל את התיק.

ענת חולתא: חשבנו שאת התיק הראשון כדאי שתנהל הפרקליטות ויש פרקליטה כבר שממונה על כתב האישום הזה.

רן כהן: כלומר המשמעות היא שזו רמה יותר בכירה מבחינת הפרקליטות.

רן כהן: יש לי הערכה מאוד גדולה למנהלת ההגירה אבל השאלה אם זה המשמעות של מה שאמרת.

רן כהן: שרציתם שזה יהיה בפרקליטות.

ענת חולתא: כן.

ענת חולתא: יחידות התביעות של מנהלת ההגירה יכולה מבחינה משפטית לנהל את התיק הזה אם היא מקבלת אישור של הפרקליטות.

ענת חולתא: יש רשימה של עבירות בחוק העונשין שהן יכולות להיות עבירות שפרקליט מחוז יכול לאשר לתביעה המשטרתית לנהל אותן.

ענת חולתא: זאת אומרת שהוא מחליט להוציא את הדבר מסמכותו ולאפשר לתביעה המשטרתית לנהל.

רן כהן: מה העונש המירבי למצבים האלה?

ענת חולתא: זה בעבירות פשע.

ענת חולתא: העבירה שאנחנו מדברים עליה עכשיו זו עבירה של 7 שנות מאסר.

ענת חולתא: והחלטנו בפרקליטות במקרה הזה לא להעביר את הסמכות לנהל את התיק הזה למשטרת ההגירה אלא להחזיק אותו אצלנו ולנהל אותו.

ענת חולתא: פרקליטות מחוז מרכז תנהל אותו.

ענת חולתא: יש עוד שני תיקים.

ענת חולתא: אחד של מחוז דרום ועוד תיק אחד שגם יהיה של מחוז מרכז, שנמצאים ממש עכשיו על שולחני ואני כותבת בהן חוות דעת בשימוע.

ענת חולתא: יש בהן כבר טיוטות כתב אישום.

רן כהן: על עבירות דומות?

ענת חולתא: כן.

ענת חולתא: שניהם בתיקים של עבירות כפייה.

ענת חולתא: זה בעצם במישור הפרטני של מה נמצא כרגע ובתיקים האלה אנחנו מקבלים את התוצרים של החקירות של מנהלת ההגירה.

רן כהן: זה מקרה של הגשת כתבי אישום שיוגשו רק במקרים שבהם העבירות האלה מבוצעות כלפי קבוצה של עובדים או זה יכול להיות גם עובד אחד?

ענת חולתא: בהחלט יכול להיות גם עובד אחד.

ענת חולתא: המישור השני שבו אני מקווה שבאמת נצליח יותר להתקדם במישור של החקירות זה כל מה שקשור הבנה וחקירה של התופעה הזאת במובנים הרחבים שלה.

ענת חולתא: זאת אומרת לא תיקים ספציפיים שבהם יש דיווח או יש מידע של ארגון סיוע או של אזרח על עניין נקודתי שמתרחש בבית מסוים או במשק מסוים אלא הבנה יותר רחבה של גורמי העומק ששולטים בתופעה הזאת והם גם המרוויחים העיקריים של התופעה הזאת.

ענת חולתא: מי שגובה דמי תיווך, מי שנמצא בקשר עם חברות כוח האדם בחו"ל, בתחום הזה נדמה לי שהדרך להתמודד, אנחנו גם כאן מתחילים את העבודה, אבל הדרך להתמודד היא לא יחידות אכיפה נקודתיות של מנהלת ההגירה אלא חשיבת עומק, עבודת מודיעין, חקירות חשיפה שלא תלויות בתלונה כזו או אחרת של מקרה נקודתי אלא שבאמת מנסות להבין את התופעה הזאת כמו שעשינו בסחר למטרות זנות ושם גם הצלחנו.

רן כהן: צריך להגיד "שהחיינו".

רן כהן: את יודעת כבר כמה זמן אנחנו מתחננים שתגיעו למצב הזה.

רן כהן: אפילו משטרת ההגירה כבר מתפללת שהדבר יתקדם.

רן כהן: אז אנא תזרזו את הדברים.

רן כהן: תתקדמו.

רן כהן: תודה רבה לך.

רן כהן: ניצב משנה דורית בן מאיר, קצינת אח"מ של מנהלת ההגירה בבקשה.

דורית בן מאיר: אני כל פעם מברכת מחדש את הישיבות האלה כי אז אנחנו מתחברים ומכירים יותר.

דורית בן מאיר: מבחינת העבודה מדברים פה על נהלים וכתיבות ועשייה והכל יפה והכל בסדר, וגברת רחל גרשוני, באמת עושה הכל, אבל את כל הדברים האלה צריך להטמיע ולרדת לרמת השטח, ואם השטח לא עובד ולא מגלה ולא עושה מודיעין נכון ולא ממקד את העבודה אין לנו שום דבר.

דורית בן מאיר: ולכן מה שענת חולתא אומרת, התיקים האלה זה תיקים חמורים ביותר.

רן כהן: את יכולה להגיד לי כמה זמן התיקים האלה כבר.

דורית בן מאיר: אין אני הם.

דורית בן מאיר: עכשיו הפרקליטות קיבלה את התיקים זה עניין של שנה.

רן כהן: שנה זה המון.

רן כהן: למה צריך שנה?

דורית בן מאיר: אני אסביר.

דורית בן מאיר: ההבנה ולימוד העבירה, החוק החדש, ההטמעה בכלל בקרב כולם, עד היום אני סבורה שלא כולם יודעים מה היא עבירת עבדות, מה זה עבודות כפייה.

דורית בן מאיר: אנחנו חקרנו המון תיקים ומהתיקים האלה בסוף מסתבר שזה לא תמיד עבדות.

דורית בן מאיר: זו עבודת כפייה.

דורית בן מאיר: אולי זה בסוף מתגמד לתפיסת דרכון.

דורית בן מאיר: ואז התיקים מתפזרים.

רן כהן: אם אתם לא יודעים אז מי יודע במדינה הזאת?

דורית בן מאיר: אנחנו יודעים וגם הם יודעים.

דורית בן מאיר: אני מנסה להסביר על כולם.

דורית בן מאיר: גם על רמת השוטר, החוקר, הסייר, וגורמי החוץ שמביאים תלונות.

דורית בן מאיר: אנחנו ברמה גבוהה היום.

דורית בן מאיר: דיברה הגברת גרשוני על הנושא של זיהוי קורבנות.

דורית בן מאיר: זה נושאים שכבר עברנו אותם.

דורית בן מאיר: אני לא מתחילה היום ללמד את החוקרים איך תזהה את הקורבן.

דורית בן מאיר: אוי ואבוי לי אם אני אלמד אותו היום איך תזהה.

דורית בן מאיר: כי קורבן רואים אותו, מדברים איתו, שומעים וברור, זה כמו אלימות במשפחה כשזה עלה על הפרק.

רן כהן: אם אני לא טועה אתם עושים את הזיהוי הזה רק ברובריקה של פשע, כשזה מגיע אליכם כעבירה פלילית.

רן כהן: מי שצריך לעשות זה משרד התמ"ת שהוא בעצם ממונה על הזכויות של העובדים האלה.

רן כהן: משרד הפנים אולי הוא לא הטמיע.

דורית בן מאיר: אני חלילה לא מבטלת.

דורית בן מאיר: אני מדברת כרגע על המשטרה.

דורית בן מאיר: מה שעושים כל הדוח של הזהות צריך ללמוד אותו ולהטמיע אותו בקרב כולם.

דורית בן מאיר: אני מדברת על משטרה, כמנהלת הגירה, זה נושאים שעברו, הוטמעו ונלמדו.

דורית בן מאיר: שלא יווצר מצב שאחרי שנתיים אנחנו לא יכולים לזהות קורבן עבירות.

דורית בן מאיר: ועכשיו לגבי התיקים.

דורית בן מאיר: היו המון תיקים שבהתחלה רצנו וחשבנו שזו עבירת כפייה, בסוף זה ירד לכפיה.

דורית בן מאיר: ובסעיפי החוק לתפיסת דרכונים.

דורית בן מאיר: תיקים עברו לגב' חולתא והם עושים עבודה נאמנה.

דורית בן מאיר: הם בודקים את זה וזה בסדר שצריך לעשות שימוע על פי החוק.

דורית בן מאיר: אני מצפה שהיום תיק שאנחנו מרכזים מאמץ ולחקור אותו ואני מקווה שיהיו לנו תיקים טובים, זה יגיע לפרקליטות ויוגשו כתבי אישום.

דורית בן מאיר: זה לא קל.

דורית בן מאיר: זה לגבי 2007.

דורית בן מאיר: התחלנו לא רע.

דורית בן מאיר: אני בעצמי לא כל כך מרוצה.

דורית בן מאיר: אני חושבת שצריך יותר לעשות.

דורית בן מאיר: אבל לגבי 2008, אנחנו פתחנו 10 תיקים.

דורית בן מאיר: חקרנו.

דורית בן מאיר: בסוף שאתה בודק בפועל זה ממש לא זה.

דורית בן מאיר: אבל יש תיק אחד של בוכריס, שזה תיק שזה באמת ראוי.

דורית בן מאיר: זה היה תיק בצפון, שהיו שם עבודות כפייה.

דורית בן מאיר: היו שם איזה 18 נפגעים ובסופו של יום הוגש כתב אישום על עבודות כפייה.

דורית בן מאיר: 18 תאילנדים לקחו להם את היתרי העבודה, והם בכלל סגרו את המשק.

דורית בן מאיר: היו שם עבירות מין וכו'.

דורית בן מאיר: אנחנו מנסים ואני מקווה שביחד נצליח לעלות הלאה ולשנות את הדירוג.

דורית בן מאיר: כי לי זה חשוב הדירוג הזה.

רן כהן: זה גם חשוב למדינה.

רן כהן: תודה לך דורית.

רן כהן: חנה זוהר, "קו לעובד" , מה את אומרת על כל הדוח הזה וכל התשובות האלה ומה המצב בשטח שאת מכירה.

חנה זוהר: וידוי אישי קטן, אני לא אוהבת לבוא לכאן.

רן כהן: יש לי וידוי גם בשבילך, זה מאוד מאוד חשוב שאת באה לכאן.

חנה כהן: הפער בין מה שאני יודעת ומרגישה ומה שאני שומעת יוצר אצלי לחצים עצומים.

חנה כהן: אז אחרי הוידוי הזה אני רוצה להגיד לכם ככה.

חנה כהן: אני יושבת ואני לא יודעת אם לצחוק או לבכות.

חנה כהן: פשוט ככה.

חנה כהן: יושבים פה אנשים שאני מעריכה את כולם ואת הכוונות הטובות, ועם כל כך הרבה תוכניות יפות ורצונות טובים ואני אתן לכם שתי דוגמאות של הזמן האחרון.

חנה כהן: מתקשרת חברה של עובדת פיליפינית.

חנה כהן: 4 חודשים לא שילמו לה משכורת.

חנה כהן: היא בבית בקיסריה בסיעוד.

חנה כהן: לא נותנים לה לצאת.

חנה כהן: לקחו ממנה את הדרכון.

חנה כהן: מה לעשות?

חנה כהן: להגיד לה לברוח.

חנה כהן: אמרתי לה,לא.

חנה כהן: שבוע לפני כן מדבר איתי מישהו ממשטרת ההגירה, להיפך אנחנו שמחים שאנחנו בשיתוף פעולה איתכם כי העובדים יותר מאמינים בכם אז זה עוזר להגיע אליהם.

חנה כהן: נהדר שיתוף פעולה.

חנה כהן: ואני מרימה טלפון, תבוא לשם, תחלץ אותה.

חנה כהן: הוא אומר, לא היום, לא עכשיו.

חנה כהן: אני מבטיח לך אני אעשה משהו.

חנה כהן: כעבור 3 ימים.

חנה כהן: מה קורה שם?

חנה כהן: אני מתקשרת לחברה.

חנה כהן: מה את לא יודעת, היא עצורה.

חנה כהן: אני הרגשתי שאני גרמתי למעצר שלה.

חנה כהן: היא עצורה.

חנה כהן: אני מתקשרת אליו.

חנה כהן: המשפט הראשון, זה לא סחר בבני אדם.

חנה כהן: היית במקום, ראית שלקחו לה דרכון, אתה יודע שלא שילמו לה שכר.

חנה כהן: לא הכחישו את כל הדברים האלה.

חנה כהן: למה עצרת אותה?

חנה כהן: אז כמובן טלפונים ואנחנו מפעילים את המוקד.

חנה כהן: ערעור.

חנה כהן: תשמעי, מצאנו שני דרכונים.

חנה כהן: אוקיי, אז מה?

חנה כהן: אם היו לה שני דרכונים והיתה סוחרת באחד מהם, אצלה, איבדה פעם.

חנה כהן: אחר כך נמצא.

חנה כהן: אז מה?

חנה כהן: היא היתה כלואה.

חנה כהן: בסוף הוצאנו אותה במאמץ משפטי.

חנה כהן: הגיעה לבית משפט.

חנה כהן: תבינו שכל דבר צריך לשלוח עורך דין עם משפט.

חנה כהן: הגיעה המשטרה והתנצלה.

רן כהן: אני ממש מבקש.

רן כהן: אתם יודעים על מקרים כאלה תגידו לי.

רן כהן: אני אדבר אישית עם מפקד משטרת ההגירה ואני במצבים האלה לא מתכוון לוותר, ואני חייב לומר את זה לזכות מפקדי משטרת ההגירה.

רן כהן: בדרך כלל הם לא סירבו לי.

רן כהן: אגב אני חושב שזה לא נכון להשתמש בצינור שלי אבל אם אין צינור אחר אני הצינור.

חנה זוהר: והדבר השני, ואני לא אמשיך עם דוגמאות.

חנה זוהר: אבל זה של השבועיים.

רן כהן: תגידי דורית למה קורה הקצר הזה?

רן כהן: הרי אני יודע שאתם מאוד מעריכים את "קו לעובד" ואת מוקד סיוע לעובדים זרים ואת מסילה ואת כל אלה, אני יודע איזה חשיבות אתם מייחסים להם.

רן כהן: למה זה קורה?

רן כהן: למה הטלפון של חנה בשביל המפקד אצלכם,

חנה זוהר: סליחה.

חנה זוהר: אני רוצה להגיד את הדוגמה הנוספת.

חנה זוהר: ואז יהיה לה יותר קל לענות.

חנה זוהר: הדוגמה הנוספת עם אותו בן אדם, אותו מפקד משטרת ההגירה.

חנה זוהר: מודיעים לנו שעובד סרי לנקי נמצא בבית משפחה ולא נותנים לדבר איתו.

חנה זוהר: לקחו את הטלפון, לקחו לו את הדרכון, לא נותנים לו לצאת החוצה.

חנה זוהר: אנחנו מתקשרים למשפחה.

חנה זוהר: אנחנו שמענו שככה וככה.

חנה זוהר: אפשר לדבר עם העובד? לא.

חנה זוהר: אנחנו לא נותנים.

חנה זוהר: אני במצוקה, בעלי חולה קשה, אני לא יכולה לתת לו לצאת ליום מנוחה חופשי כי אני לא יכולה לטפל וזהו, לא מעניין אותי שום דבר.

חנה זוהר: מצוקה אמיתית.

חנה זוהר: מבינים.

חנה זוהר: אבל בכל זאת, האיש אין לו קשר לעולם החיצון.

חנה זוהר: בבקשה.

חנה זוהר: תיגש תראה שמה מה קורה.

חנה זוהר: אנחנו לא יכולים להתפרץ לבית.

חנה זוהר: אני דיברתי עם האישה.

חנה זוהר: היא אמרה לו כנראה את אותו דבר.

חנה זוהר: אני לא מוכן לגשת.

חנה זוהר: אחר כך העיתונות תגיד שאני מתערב כשיש מקרה מצוקה.

חנה זוהר: המקרה של המשפחה הוא באמת מקרה מצוקה.

חנה זוהר: אני לא הולך.

חנה זוהר: אני לא הולך לשם.

חנה זוהר: אז מה אנחנו נעשה?

חנה זוהר: אנחנו לא יכולים.

חנה זוהר: טוב, אז נלך לבג"ץ, נלך לעשות צו מניעה כדי שאתה תלך לראות מה קורה, זה הכול.

חנה זוהר: ואם היית חכם היית הולך ואולי היית מצליח לשכנע אותו או לשכנע אותם.

חנה זוהר: אז רק אחרי מכתב שנקרא מיצוי הליכים לפני בג"ץ האדון הלך.

חנה זוהר: למה זה היה צריך לחכות?

חנה זוהר: הלך והוא שכנע אותו עוד יומיים יחד עם חברת כוח אדם שימצאו מחליף והוא יצא.

חנה זוהר: אוקיי.

חנה זוהר: מפה מתחילים הדברים.

רן כהן: רגע, אבל את הדרכון לקחו לו.

רן כהן: זה כבר עבירה.

חנה זוהר: הוא לא עשה כלום כי כשמדובר בסיעוד יש פה שני גורמים נפרדים.

חנה זוהר: כולנו, כל הורינו וקרובינו נמצאים במצב הזה וזו מצוקה מאוד קשה, אבל העובדים הזרים הם לא הפתרון האולטימטיבי.

חנה זוהר: יש עוד כמה פתרונות.

חנה זוהר: וגם כשיש מצוקה וגם כשזה לא כל כך פופוליסטי, במקרים כאלה להתערב, צריך לעשות את ההפרדה.

חנה זוהר: האיש אמר את הדברים האלה.

חנה זוהר: האיש חושב לא נכון.

חנה זוהר: מישהו באמת צריך לעבוד על חינוך פה עמוק מאוד.

רן כהן: שאלה לי אלייך מהפרטי לכללי.

רן כהן: התמונה שמתקבלת אצלכם ב"קו לעובד" היא שהתופעות האלה של שימוש בעבדות בבני אדם, ניצול, דמי תיווך, כל הדברים, בהצבר הכולל, המצב רע?

רן כהן: את יכולה להגיד שהמצב יותר טוב מאשר שנה שעברה.

רן כהן: המלחמה נגד זה מתקיימת, לא מתקיימת מספיק?

חנה זוהר: התחלתי עם הדוגמאות אבל אני רוצה לדבר בכללי.

חנה זוהר: אני רוצה לדבר על דמי התיווך.

חנה זוהר: דמי התיווך הם התשתית לסחר בבני אדם.

חנה זוהר: עד כמה שאני מבינה זה לא הוכנס לחוק סחר בבני אדם.

חנה זוהר: זו התשתית.

חנה זוהר: עכשיו אנחנו שומעים שזה אגוז קשה.

חנה זוהר: ועם כל זה שכולם מבינים אני רוצה להגיד לכם שאנחנו עשינו דוח השנה, ניסינו, אמרנו בואו נלך לראות כמה כסף נכנס פה, ועשינו דוח.

חנה זוהר: שלחנו אותו.

חנה זוהר: אפשר למצוא אותו אצלנו באתר.

חנה זוהר: לפי ענפים.

חנה זוהר: לפי בדיוק המידע של הלשכה לסטטיסטיקה.

רן כהן: רגע, רחל גרשוני או ענת, הנושא של דמי תיווך הוא לא בחוק?

רן כהן: יש איסור.

רחל גרשוני: אנחנו נכשלנו להכניס את זה.

חנה זוהר: הוא לא בחוק של סחר בבני אדם.

רחל גרשוני: השאלה מי יאכוף את זה.

רחל גרשוני: האם המשטרה או משרד התמ"ת.

רחל גרשוני: כרגע מה שנודע לי בצוות חלוקת עבודה הוא שמשרד התמ"ת לקח על עצמו את האחריות.

רחל גרשוני: אינני יודעת אם זה עדיין נכון.

רחל גרשוני: צריך לבדוק את זה.

רחל גרשוני: זה מה שנאמר לנו בצוות חלוקת עבודה.

חנה זוהר: השנה אנחנו חיברנו דוח של 2007, סכומי דמי התיווך נסקו.

חנה זוהר: עלו למעלה.

חנה זוהר: כולם יודעים אבל הם עלו.

רן כהן: עלו למעלה אז זה 20 אלף דולר אם זה כך.

חנה זוהר: ערכנו כמה פעמים סקרים.

חנה זוהר: זאת אומרת כל עובד שמגיע אלינו מקבל שאלון.

חנה זוהר: איפה שילמת?

חנה זוהר: כמה שילמת?

חנה זוהר: למי שילמת?

חנה זוהר: הכול.

חנה זוהר: הסקרים האלה לפחות עם הפיליפינים נעשים יחד עם ארגון שנמצא בפיליפינים.

חנה זוהר: אני רוצה להגיד לכם ומאוד בזהירות 70% משולמים פה.

חנה זוהר: זה אגדה שמישהו מאוד רוצה לטפח אותה שהם משלמים רק שם.

חנה זוהר: רוב הכסף משולם פה.

חנה זוהר: איך אנחנו יודעים?

חנה זוהר: ערכנו סקרים מפורטים.

חנה זוהר: יש לנו עדויות מפורטות.

חנה זוהר: מסתובבים פה למעלה ממיליארד שקלים לפי הערכה מאוד זהירה.

חנה זוהר: אחר כך ראיתי נתונים אחרים אבל אני באה לעיתונות ואותנו לא יתפסו על הגזמה.

חנה זוהר: פירטנו בדיוק לגבי כל הענפים ואיך הדברים נעשים.

חנה זוהר: מה שעולה מהדברים האלה, (א) אנחנו רואים כל מיני תופעות.

חנה זוהר: בגדול אף אחד לא מנסה למנוע את זה.

חנה זוהר: למשל, בענף הסיעוד, ישנה תופעה של flying visa למה התופעה הזאת קיימת?

חנה זוהר: מכיוון שאפשר להביא בלי שום הגבלה עובדים בסיעוד ואז התופעה הזו חובקת.

חנה זוהר: המעסיק שמקבל עובד כבר מקבל כסף.

חנה זוהר: דמי התיווך למה הם עלו?

חנה זוהר: כי צריך לחלק אותם ליותר אנשים.

חנה זוהר: גם המעסיק.

חנה זוהר: תביא את הויזה.

חנה זוהר: תקבל חלק מהכסף.

רן כהן: זה המעסיק, זה המתווך.

חנה זוהר: המתווך הזה והמתווך ההוא.

חנה זוהר: והעובד הזר עצמו שלוקח עמלה כשמביא את העובד הזר האחר.

חנה זוהר: זה שרשרת שלמה.

חנה זוהר: אז אם היו קובעים מכסה למשל לענף הסיעוד, מחייבים לקחת רק עובדים מפה, וכשכבר יודעים, כשמודיע משרד הפנים שיש 13 אלף עובדים מיותרים בסיעוד, יש אבטלה סמויה שגורמת לדברים מאוד קשים.

חנה זוהר: למה ממשיכים לאפשר להביא עוד חדשים?

רן כהן: צריך לשאול בוועדת הכספים.

רן כהן: על יבוא של עוד 4600 עובדים בחקלאות.

רן כהן: היום בוועדת הכספים.

חנה זוהר: התחושה שלנו שמלמעלה מישהו חושב זה כסף טוב, למה להפסיד אותו.

חנה זוהר: זה כסף טוב.

חנה זוהר: גם אם הוא שחור.

חנה זוהר: מה הוא לא מושקע פה בכל מיני דברים?

חנה זוהר: הוא לא גורם פה לאיזושהי צמיחה?

חנה זוהר: זאת התחושה בגלל ראיית אוזלת היד בטיפול יסודי ועמוק.

חנה זוהר: אפשר אם ישנם ועדות כאלה, תזמינו אותנו, אנחנו יודעים הרבה בנושאים האלה ויש לנו גם איזשהן מחשבות איך אפשר.

חנה זוהר: אתם יכולים לקבל, אתם יכולים לא לקבל.

חנה זוהר: אבל יש לנו הרבה מידע.

רן כהן: אני מאוד מודה לך.

רן כהן: אני מעריך ומעריץ את העבודה שאתם עושים.

רן כהן: תמשיכו ככה.

רן כהן: סיגל רוזן, מוקד סיוע לעובדים זרים.

סיגל רוזן: אני רוצה לחזק את כל הדברים שנאמרו פה.

סיגל רוזן: בעצם כולם פה טענו שעוד לא הטמיעו את החוק החדש ועוד לא מזהים כל כך את האווירה של הסחר בבני אדם.

סיגל רוזן: החוק הזה עוד מעט חוגג יום הולדת שנתיים.

סיגל רוזן: זה לא חוק כל כך חדש ועדיין אין לנו אף כתב אישום על סחר בבני אדם.

סיגל רוזן: הדוח הזה של מחלקת המדינה שם אותנו עם כל זה שהתקדמנו עדיין אנחנו עם רואנדה ואפגניסטן וירדן באותה מדרגה.

סיגל רוזן: אני רוצה להתייחס לנושא של האשרות.

סיגל רוזן: עוד לא שמענו ממשרד הפנים אבל התחושה שלנו, של הארגונים, שאנחנו בעצם נאלצים לאנוס את המערכת כל פעם מחדש.

סיגל רוזן: כל הבקשות שהגשנו לאשרות של קורבנות סחר כולן נדחו וכולן התקבלו אחרי שהגשנו עתירות.

סיגל רוזן: נשאלת השאלה למה תמיד צריך להטריד את בית המשפט בעתירות כדי לקבל את מה שמראש משרד הפנים היה אמור להעניק לאותם קורבנות.

סיגל רוזן: אנחנו מטרידים את מערכת המשפט העמוסה של מדינת ישראל, ובסופו של דבר זה אפילו לא פסקי דין, זה פשרות.

סיגל רוזן: משרד הפנים מיד מתקפל.

סיגל רוזן: פעם אחרי פעם הוא מתקפל ונותן את האשרה.

סיגל רוזן: הרושם הוא שרק בארגונים מזהים את הנושא וצריכים לאנוס את המערכת, לחקור, להגיש כתבי אישום, לתת אשרות לקורבנות סחר.

סיגל רוזן: החוק כבר עוד מעט בן שנתיים.

סיגל רוזן: הגיע הזמן שזה כבר לא יהיה ככה.

סיגל רוזן: התקופה של ההטמעה כבר היתה צריכה להסתיים.

רן כהן: תודה רבה.

רן כהן: איריס מעיין נציבת זכויות העובדים הזרים במשרד התמ"ת.

רן כהן: בבקשה.

איריס מעיין: ממונה על זכויות העובדים הזרים.

איריס מעיין: זאת הגדרת התפקיד.

איריס מעיין: הסמכות שלי היא לקבל תלונות שקשורות בהעסקת עובדים זרים ולברר אותן ויש לי סמכויות של החלטה והמלצה לנקיטת הליכים כנגד המעסיקים.

רן כהן: רק במידה וזה לא פלילי.

איריס מעיין: לא.

איריס מעיין: גם אם זה פלילי.

איריס מעיין: אם הפליליות שבמעשה זו עבירה על חוק עובדים זרים או חוקי שכר מינימום אני מפנה את זה לגורם שאוכף אכיפה פלילית בנושא.

איריס מעיין: אם העבירה היא על חוק העונשין או על חוק הכניסה לישראל אז אני אעביר את זה למשטרה.

איריס מעיין: אם זה עבירות על חוקים שבאכיפה שבסמכות אכיפה של מפקחים של משרד התמ"ת אני אעביר את זה למפקחי משרד התמ"ת.

רן כהן: והם כפופים אליך?

איריס מעיין: הם לא כפופים אליי.

איריס מעיין: זו המלצה.

איריס מעיין: אף אחד לא כפוף אלי.

איריס מעיין: אני ממליצה, אני מביאה ראיות בפני הגורם האוכף ואומרת לו הנה הראיות.

איריס מעיין: אני מביאה את הראיות לגורמי האכיפה.

איריס מעיין: אגף אכיפה של יחידת הסמך של העובדים הזרים לפי המחוזות שלו או למשטרת ישראל.

איריס מעיין: אני רוצה לדבר בצורה מסודרת על 3 עניינים.

איריס מעיין: העניין הראשון הוא עניין ההטמעה של זיהוי עובדים שקיים לגביהם חשד שהם נתונים לסחר או לעבודות כפייה.

איריס מעיין: הנושא הזה נמצא בסמכותי ואני הכנתי מצגת מסוימת שאני עוברת איתה במחוזות של אגף האכיפה ומלמדת את המפקחים מהן הנורות האדומות ואם הם נתקלים בנורה אדומה כזאת איך הם מפתחים את הנושא בדרך כלל הם אמורים להביא לי און ליין את המקרה ולשמוע ממני איזה חקירה נוספת הם מתבקשים לעשות כדי לבסס את החשד, ואם אני מוצאת שבאמת יש פה מקרה של חשד סביר לקיום עבודות כפייה או סחר אני אעביר את זה לדורית בן מאיר.

איריס מעיין: אני חייבת להגיד שלא היו רבים המקרים בשנה האחרונה שהגענו למסקנה שמדובר אכן בסחר ולא בעבירה רגילה.

איריס מעיין: היו מקרים שחשבנו שמדובר בסחר.

איריס מעיין: פחות מחמישה במהלך השנה.

רן כהן: לוועדה כזאת צריך לבוא עם נתונים.

רן כהן: אין מה לעשות.

איריס מעיין: פחות מחמישה במהלך השנה האחרונה.

איריס מעיין: המשטרה עד היום לא חזרה אלינו עם החלטה שאכן המקרים שהעברנו אליה היו מקרים שמצדיקים התערבות, שהם נחקרו ואכן החשד בוסס.

איריס מעיין: ונכתבו כתבי אישום בעקבות זה וננקטו הליכים.

איריס מעיין: אז את ההטמעה הזאת אני עורכת אצל מפקחי משרד התמ"ת לפי מצגת שאני הכנתי.

איריס מעיין: דבר שני שרציתי לדבר עליו זה דמי התיווך.

איריס מעיין: דמי התיווך, כל העניין הזה מוסדר בתקנות של חוק שירות התעסוקה שהותקנו על ידי שר התמ"ת בהתייעצות עם השרים הרלוונטים ונקבע בחוק שבישראל מותר לגבות כספים על חשבון התיווך של עובד לעבודה במקום עבודה מכל מין וסוג שהוא.

איריס מעיין: כל כסף שהוא בעקיפין או בצורה ישירה לצורך התיווך עד לסך של 3000 ומשהו ₪.

רן כהן: זה לא רק דמי תיווך אלא זה גם כולל כרטיס טיסה.

איריס מעיין: כל סכום שקשור בעקיפין לצורך יבוא.

איריס מעיין: עכשיו אני לא אכחד גם מ"קו לעובד" וגם ממוקד סיוע וגם אנשים שמגיעים אלי ומתוחקרים על ידי אומרים לי שילמנו בישראל, מכל תחום, הם מגיעים מתחום הסיעוד אם הם מגיעים מתחומים אחרים, סטודנטים שמגיעים לעבוד בחקלאות.

איריס מעיין: סטודנטים, כביכול אפילו לא עובדים אבל הם עובדים.

איריס מעיין: אומרים שילמנו כספים.

איריס מעיין: אנחנו מדברים על עבירה פלילית.

רן כהן: איזה סכומים אומרים לך?

איריס מעיין: סכומים דומים שהם אומרים ל"קו לעובד".

איריס מעיין: בישראל הם שילמו חלק מהסכום.

איריס מעיין: חלקו משולם בחוץ לארץ.

איריס מעיין: עכשיו שאנחנו מדברים על עבירה פלילית הראיות שאנחנו צריכים להגיע אליהן כדי לבסס את האכיפה הפלילית של חוק שירות התעסוקה הן ראיות, לא ניתן יהיה לאכוף את החוק ולהגיד נעברה פה עבירה, שבית משפט יקבע נעברה עבירה, הנני מרשיע את הנאשם בעבירה של גביית סכומים מעבר לרשום בחוק עבור תיווך בני אדם, על פי אמירה של עובד או עדות של עובד בלבד, שילמתי לו למשל 3200 ₪.

איריס מעיין: עצם האמירה של העובד על הפעולה אין בה די.

איריס מעיין: היא לא עדות מספיקה לצורך הרשעה.

איריס מעיין: הפניתי כחמישה תיקים שבהם היה לי חשד שמדובר בעבירות על חוק העונשין סעיפי סחר או עבודות כפייה.

רן כהן: עבירה על חוק העונשין זה משטרה.

איריס מעיין: זה נכון.

איריס מעיין: אבל דמי התיווך אינם חלק מחוק העונשין אלא הם חלק מחוק שירות התעסוקה.

איריס מעיין: תקנות של חוק שירות התעסוקה שבאכיפה של מפקחי משרד התמ"ת.

איריס מעיין: העניין הזה אם ימצא על ידי חשד יועבר הלאה.

איריס מעיין: עכשיו אני אגיד לך יותר מזה, היה מקרה לפני שנתיים של עובד שגבה מעובדים אחרים דמי תיווך.

איריס מעיין: עובד סיני שהעיד על עצמו אני גביתי מעובדים זרים אחרים דמי תיווך, גנבו את זה ממני.

איריס מעיין: הם מאיימים על חיי, אלה ששילמו לי את זה.

איריס מעיין: אני מפחד.

איריס מעיין: העברנו את העניין לחקירת המשטרה.

איריס מעיין: היתה שם חקירה מאוד מורכבת עם חקירה סמויה ומודיעין, זה היה לפני כשנתיים, בסוף לא יצא מזה שום דבר.

איריס מעיין: כלום.

ענת חולתא: אבל המקרים האלה שעובדים אומרים לך שילמנו 3200 שקל לחברת כוח אדם בישראל ואת אומרת לא מספיק הבל פיו של העובד, אז מה אתם עושים עם זה הלאה?

איריס מעיין: אני מנסה לבסס עם העובד ולהגיד לו איך אתה ואני נוכיח?

ענת חולתא: מה זה אתה ואני?

ענת חולתא: הוא שותף שלך בחקירות?

איריס מעיין: הוא שותף שלי בהוכחת העוון והעוולה והפשע שנגרמו לו.

איריס מעיין: הוא שותף שלי בחקירה של זה.

איריס מעיין: אני לא הייתי שם כשאתה שילמת, אני אומרת לו.

איריס מעיין: אני לא ראיתי שאתה שילמת.

איריס מעיין: למה שאני אאמין לך שאתה שילמת?

ענת חולתא: אני מנסה להבין איך גוף שממונה על החקירה חוקר את העבירה הפלילית.

ענת חולתא: חוץ מאשר לשמוע את העובד.

ענת חולתא: את יודעת מי החברה?

ענת חולתא: חוקרים את החברה.

ענת חולתא: מזמינים העברות כספים.

סיגל רוזן: אפשר למצוא עשרה עובדים שעבדו באותה חברה בתקופות שונות שלא מכירים אחד את השני ואז העדויות המצטברות,

איריס מעיין: 10 פעמים מפה של עובד זה כבר כן מספיק.

איריס מעיין: אני ביקשתי מיושב ראש של הרשות לאיסור הלבנת הון יהודה שפר, אמרתי לו, אלה מקרים שאתה חייב להשתתף איתנו בחקירות.

איריס מעיין: יש לך אמצעים שלנו אין, שאתה יכול להוציא מידע ולהוציא אינפורמציה כזאת כמו שאת אומרת על העברות כספים, שאז אנחנו יכולים לרדת מתחת לאדמה למקומות שאין לנו גישה אחרת היום.

איריס מעיין: הוא לא הסכים.

ענת חולתא: סליחה שאני מקשה עליך אבל אני לא מבינה למה את צריכה אותו.

ענת חולתא: הולכים לבית משפט ומבקשים צו.

ענת חולתא: הולכים לחברת כוח אדם, מזמינים אותה לחקירה ומבקשים ממנה את המאזנים שלה, את תדפיסי הבנק שלה.

ענת חולתא: כמו שאת מדברת אליו זה לגשת לגורם מודיעיני.

ענת חולתא: יהודה שפר הוא אחראי על גורם מודיעיני.

ענת חולתא: אסור לו לפי החוק להעביר אליך מידע מודיעיני.

ענת חולתא: יש לך אמצעים פשוטים כל כך, בסיסיים כל כך בחקירות של הדברים האלה.

ענת חולתא: זה לא דברים מסובכים.

איריס מעיין: הדמי תיווך באמת בעיני הם הנושא המאוד אקוטי, מאוד קשה לחקירה מבחינתנו.

רן כהן: אתם לא תתנגדו שאנחנו נעביר את זה לחוק העונשין.

איריס מעיין: אל תשאל אותי את השאלות האלה.

איריס מעיין: זה לא בסמכותי לענות.

הילה טנא: בנושא דמי תיווך בחו"ל.

הילה טנא: זה מעניין את משרד המשפטים, משרד התמ"ת, משרד החוץ שעומד על כל הנושא של בניית פורמט להסכמים בילטרלים בנושא עובדים זרים כשכרגע אנחנו העברנו את הנוסח של ההסכם האחרון גם לתשומת לב של איי.

הילה טנא: או.

הילה טנא: אם.

הילה טנא: כי גם הם אמורים להיות בתוך הלופ.

הילה טנא: אנחנו קיבלנו מהם תשומות ממש עכשיו בהתבסס על הסכם הפילוט שנחתם בין איי.

הילה טנא: או.

הילה טנא: אם לממשלת תיאלנד, והשבוע נקבעה לנו ישיבת המשך שאנחנו מקווים שנוכל במהלכה להתכנס לקראת נוסח סופי.

רן כהן: שאלה לטניה לגבי הסוגיה של שהעלתה סיגל על מתן האשרות.

רן כהן: מה קורה עם זה?

טניה גולדשטיין: אז נתנו אשרות.

טניה גולדשטיין: יש לפעמים שהיו מקרים של בעיות תקשורת עם המשטרה.

טניה גולדשטיין: זה המקרים הראשונים.

טניה גולדשטיין: אנחנו מהלשכה המשפטית כן נפגשים באופן תקופתי עם הגורם המקצועי לשבת על המקרים הבעיתים, ללמוד מהם שהתיקון ישתפר כמה שיותר מהר, והם מבקשים יעוץ במקרים הבעיתיים.

טניה גולדשטיין: יש לנו עם הקטע של זיהוי את העניין של אובייקטיביות כאשר המשטרה אומרת לנו שלא מדובר בקורבן וכל מה שיש להסתמך עליו זה המילים של העובד עצמו.

טניה גולדשטיין: אנחנו מנסים כמה שיותר לטפל אבל זה בעייתי.

טניה גולדשטיין: מבחינת זיהוי זה מקרים קשים.

דורית בן מאיר: אני חזרתי מקורס ביום חמישי וביום ראשון נפלו על שולחני 2 המקרים שדיברה עליהם חנה ואני טיפלתי רק בזה, וחשוב מה שאמרת, לא צריך לפנות לכנסת להגיד בסוגיה הזאת אני פה מכריזה קבל עם ועדה.

דורית בן מאיר: כולם יודעים שאפשר לפנות לפלאפון שלי ואנחנו נטפל.

דורית בן מאיר: עכשיו המקרים שנאמרו הם מדברים איתי כולם.

דורית בן מאיר: צריך לטפל.

דורית בן מאיר: היתה פה תקלה.

דורית בן מאיר: וכבר בודקים.

דורית בן מאיר: כשבדקתי את התיקים ראיתי את הצילומים נאמרו דברים אחרים לגמרי לגבי אנשים אחרים.

דורית בן מאיר: זאת אומרת זה לא כצעקתה.

דורית בן מאיר: נכון שלפעמים פונים אליהם.

רן כהן: זה בדיוק ההבדל.

רן כהן: ההבדל הגדול הוא במי פוגעים.

רן כהן: פוגעים במעסיק, בפוגע, במנצל, או פוגעים בעובדת הזרה.

דורית בן מאיר: אם הבחורה הזאת נעצרה וזה מעצר שלא כדין ואסור היה לפעול ככה אין ספק, אני שמה את העין כרגע ומתייחסת לכל דבר אבל בגדול מעבר למעצר היא דיברה על כל מיני דברים שבפועל זה לא היה זה.

דורית בן מאיר: זה משהו אחר לגמרי.

דורית בן מאיר: אין בעיה.

דורית בן מאיר: אנחנו נטפל.

רן כהן: אני רוצה להודות לכם על הדברים שנאמרו בישיבה הקשה הזאת.

רן כהן: אני מתנצל שהדברים מאוד קשים ואני חייב לומר חברות וחברים מזלנו שיש את הדוח של מחלקת המדינה בארצות הברית כי לנו, אם היינו צריכים להפיק דוח כזה, על עצמנו, אני לא בטוח שהוא היה מופק.

רן כהן: וטוב שזה נעשה.

רחל גרשוני: אנחנו רוצים להפיק דוח כזה.

רן כהן: אז בבקשה.

רן כהן: הגיע הזמן שמשרד המשפטים בישראל יפיק דוח ולא יחכה לזרים.

רן כהן: אני מוכן להמליץ על זה.

רן כהן: אני אפנה לשר המשפטים בבקשה לשקול אפשרת שמשרד המשפטים הישראלי יפיק דוח על מצב סחר בבני אדם בישראל במקביל לדוח האמריקאי.

רן כהן: דבר שני, אני מתכוון לנהל מעקב אחרי כל הנושא של ההתמודדות עם הסחר בבני אדם למטרות עבודה ואני אבקש במיוחד לשים דגש על הנושא של דמי התיווך.

רן כהן: אני מתכוון לבדוק את האפשרות להפוך את הנושא של דמי התיווך לנושא פלילי בחוק העונשין.

עודד ברוק: למשטרה יש סמכות כללית על כל העברות.

עודד ברוק: אלא מאי?

עודד ברוק: כיוון שיש גוף ספציפי שמתעסק בתחום הזה אז המשטרה לא מתערבת.

עודד ברוק: לא צריך לשנות חוק.

רן כהן: דמי תיווך זה לב ליבו של סחר בבני אדם.

רן כהן: זה הניצול הכי מחפיר, הכי נקלה, שאפשר להעלות על הדעת.

רן כהן: זה הדבר שהופך את האדם מבן חורין לעבד.

רן כהן: אין לי מילה אחרת.

רן כהן: אני רוצה שמי שדורש דמי תיווך יעמוד לחקירת המשטרה, יעבור לפרקליטות, יועמד לדין ודמו בראשו.

רן כהן: זה מה שאני רוצה.

רן כהן: עכשיו אומרים לי שזה מטופל במשרד ממשלתי שהוא לא המשטרה וזה לא מגיע לכתב אישום זה לא טוב.

רן כהן: זה הכול.

רן כהן: דבר אחרון, אני מתכוון לפנות לשרים להטמיע את כל הסוגיה הזאת של זיהוי קורבנות סחר בבני אדם.

רן כהן: נדמה לי שהכללים האלה כפי שאמרה הגברת רחל גרשוני הם כבר ישנם.

רן כהן: הגיע הזמן שכל משרדי הממשלה יטמיעו אותם בצורה משמעותית ומה שיורת מהר.

רן כהן: אלה הדברים שאני מתכוון לעשות בעקבות הדיון הזה ואני מאוד מודה לכם.

רן כהן: תודה רבה.