ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 445, 2008-06-16 12:00

מיכאל מלכיאור: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט.

מיכאל מלכיאור: על סדר היום הצעת חוק חג הסיגד, התשס"ח-2008 – חוק קטן וחשוב.

מיכאל מלכיאור: לא אחזור על הסקירה ששמענו בישיבה הקודמת על חשיבות החג הזה לעדת ביתא ישראל.

מיכאל מלכיאור: אנחנו רוצים שזה יהיה יום חשוב לכלל החברה הישראלית, זאת המטרה שלנו.

מיכאל מלכיאור: חג הסיגד חל בחודש שאין בו חגים.

אורי אריאל: זה לא יהיה מר-חשוון, אלא רק חשוון.

מיכאל מלכיאור: את זה אנחנו אומרים גם בהרבה הקשרים אחרים, אבל לא נחזור על הדברים.

מיכאל מלכיאור: אין הרבה מה להגיד.

מיכאל מלכיאור: עשינו את כל העבודה בישיבה הקודמת.

מירב ישראלי: היתה שאלה אחת שמשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה היה צריך להשיב עליה.

איה דביר: אני נציגת משרד המשפטים.

איה דביר: חברתי ממשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה לא יכלה להגיע לישיבה הזאת מכיוון שהיא משתתפת בדיון אחר.

איה דביר: היא ביקשה למסור שהם עומדים בדעתם ומבקשים להשאיר את סעיף 3 כנוסח הצעת החוק, שמתיר לשר התעשייה, המסחר והתעסוקה אפשרות להחריג סוגי עובדים או סוגי עבודות מסוימים.

איה דביר: ככל שיהיה צורך תהיה לשר אפשרות להחריג אותם.

מיכאל מלכיאור: כאשר נגיע לסעיף 3 נדבר על כך.

מיכאל מלכיאור: אני חושב שלא תהיה בעיה.

מיכאל מלכיאור: אם אין עוד הערות, ונראה לי שלא צריכות להיות עוד הערות, נקרא את הצעת החוק.

מירב ישראלי: הצעת חוק חג הסיגד, התשס"ח-2008 סעיף 1 – כ"ט בחשוון – חג הסיגד "(א) הכנסת מכריזה בזה על יום כ"ט בחשוון כעל חג הסיגד, שיוחג מדי שנה בשנה כחג המדינה וייקרא בשם "חג הסיגד".

מירב ישראלי: "

אורי אריאל: מה קורה אם זה חל בשבת?

מירב ישראלי: יש דרך חישוב בלוח העברי שמאפשרת לדעת אם תאריך מסוים יכול ליפול בימים מסוימים.

מירב ישראלי: אני לא בקיאה בזה.

מירב ישראלי: בחלק מן המקרים זה לא נחוץ.

מיכאל מלכיאור: לא אד"ו ראש ולא בד"ו פסח.

דוד יאסו: אם החג חל בשבת מזיזים אותו יום קדימה או יום אחורה.

דוד יאסו: היו מקרים שחג הסיגד חל ביום שישי והקדימו אותו ליום חמישי.

מיכאל מלכיאור: חשוון וכסלו הם שני החודשים שיכולים להיות בהם גם 29 וגם 30 ימים, וכאן זה לפני כן.

מיכאל מלכיאור: אפשר לעשות חישוב על-פי אד"ו ראש אם החג יכול לחול בשבת, ואיך חג הסיגד הולך לפי האתב"ש.

מיכאל מלכיאור: חג הסיגד יכול לחול בשבת?

אבי מספין: כן, בוודאי.

אבי מספין: כך קרה בחג האחרון.

מיכאל מלכיאור: אם החג יכול לחול בשבת אזי חייבים לפתור את הבעיה.

מיכאל מלכיאור: צדק חבר הכנסת אריאל כאשר שאל מה קורה אם החג חל בשבת, הרי יש חגים שכן יכולים לחול בשבת.

מיכאל מלכיאור: לכן אני שואל מה המשמעות.

מיכאל מלכיאור: איך אתם נוהגים?

אבי מספין: חג הסיגד האחרון אכן חל בשבת ולכן הוקדם ליום חמישי ולא נדחה ליום ראשון כי יום ראשון הוא יום קדוש לנצרות.

אבי מספין: לא רצו שזה יחגג ביום הקדוש לנצרות ולכן החג הוקדם.

מיכאל מלכיאור: הקֵיְסִים קבעו שיש להקדים את החג.

מיכאל מלכיאור: אז צריך פסיקה כאן.

אורי אריאל: אני רוצה להציע שהשר האחראי, שר המדע, התרבות והספורט בהתייעצות עם נציגי העדה יחליטו כיצד לנהוג כאשר החג חל בשבת.

אבי מספין: לא "נציגי העדה" אלא "הקֵיְסִים".

אורי אריאל: "שר המדע, התרבות והספורט, בהתייעצות עם הקֵיְסִים, יקבע".

קריאה: מה יהיה בעוד 50-60 שנים כאשר לא יהיו קֵיְסִים?

קריאה: אם קובעים עכשיו אז בדרכם נלך.

מיכאל מלכיאור: אפשר להגיד "מנהיגי העדה".

אורי אריאל: "מנהיגים רוחניים".

יהודית גידלי: ואם יהיה פילוג ולא יהיה ברור מי המנהיגים הרוחניים?

מיכאל מלכיאור: זה קיים בכל דבר שקובעים.

מיכאל מלכיאור: פעמים רבות כתוב "מנהיגים רוחניים" ואז יש פילוגים.

גדי יברקין: אני ראש מטה המאבק לשוויון חברתי.

גדי יברקין: בהנחה שהיום הוועדה לא תגיע להסכמה ויתקיים דיון נוסף אולי כדאי להזמין לכאן קֵיְסִים ולשמוע אותם.

מיכאל מלכיאור: נגיע להסכמות היום.

גדי יברקין: הקֵיְסִים הם שיקבלו החלטה, ונקבע היררכיה – במידה שלא תהיה מנהיגות רוחנית זה ייקבע על-ידי המנהיגות הפוליטית.

מיכאל מלכיאור: אי אפשר לעשות את זה.

אורי אריאל: תראה איזו אחדות, כל הפוליטיקאים מתנגדים להצעתך.

גדי יברקין: אז "המנהיגות".

מירב ישראלי: אין דבר כזה "מנהיגות".

מירב ישראלי: השר צריך לקבוע.

30095: לדעתי ראוי שהשר יתייעץ עם המנהיגות הרוחנית.

30095: רבנים הם מנהיגים רוחניים, קֵיְסִים הם מנהיגים רוחניים.

30095: צריך לקבוע כאן "נציגות של מנהיגים רוחניים".

מיכאל מלכיאור: זה לא יהיה שנוי במחלוקת אלא ייקבע בהסכמה.

מיכאל מלכיאור: נכון?

דוד יאסו: פעם אחת זה ייקבע ועל-פי זה ילכו.

מירב ישראלי: אם שני קֵיְסִים יגידו לו אחרת איך יוכל לקבוע?

מירב ישראלי: התחלת לומר שהשנה הקדימו את החג ליום חמישי, ואמרת: לא.

מירב ישראלי: בחקיקה עדיף לקבוע דברים ברורים, לא להשאיר ערפול כי יש לזה אחר-כך השלכות בעבודה.

מירב ישראלי: שר התעשייה, המסחר והתעסוקה צריך להוציא אחר-כך צווים ולקבוע שאנשים יכולים לא לעבוד.

מירב ישראלי: אם זה ישתנה משנה לשנה זה יכול לגרום לאי-ודאות.

מירב ישראלי: השאלה אם אפשר בכל זאת להגיע לאיזו הסכמה.

מיכאל מלכיאור: באתיופיה היו חוגגים את חג הסיגד גם בשבת?

שלמה מולה: בשום אופן לא.

מיכאל מלכיאור: כי כלול בזה חילול שבת.

מיכאל מלכיאור: בסדר, הבנתי.

שלמה מולה: מאחר ויש בחג הזה אלמנטים של צום וכיסופים, של הליכה ברגל למרחקים ארוכים של אנשים שבאים לחגוג, לכן לא ייתכן לחוג את חג הסיגד בשבת בשום פנים ואופן.

שלמה מולה: דרך אגב, ככל שידוע לי מאחרים ולא מקדימים, אבל אני מוכן לבדוק את זה שוב.

מיכאל מלכיאור: עובדה שכולם מספרים שהשנה הקדימו את החג.

שלמה מולה: אני לא יודע עם מי דיברו.

אורי אריאל: אולי נסמיך את יושב-ראש הוועדה ביחד עם עו"ד מירב ישראלי לבדוק עם הקֵיְסִים.

אורי אריאל: הרי זה עניין הלכתי.

אורי אריאל: מה שיגידו הקֵיְסִים, כך נקבע.

אורי אריאל: מה לנו להתערב בזה?

מיכאל מלכיאור: זה נראה לי פתרון טוב.

מיכאל מלכיאור: נקבע פעם אחת ולתמיד, שלא יתעורר ויכוח.

מיכאל מלכיאור: הרי החוק הזה עומד לעולמי עד.

מיכאל מלכיאור: שלא יבואו בעוד עשרים שנים ויגידו: אנחנו חושבים שצריך לנהוג אחרת.

אורי אריאל: אם מותר לי לתקן אותך, אדוני היושב-ראש, זה לא לעולמי עד.

אורי אריאל: יבוא משיח צדקנו בעזרת-השם עוד השנה ואז לא יצטרכו את כל החגים האלה.

מיכאל מלכיאור: למה לא?

מיכאל מלכיאור: אז נחוג כולנו את החג.

מיכאל מלכיאור: כפי שלא מבטלים את פורים לא מבטלים גם את חג הסיגד.

אורי אריאל: אתה יודע מה, נשאיר את החגים, שתהיה סיבה למסיבה.

מיכאל מלכיאור: נתייעץ עם הקֵיְסִים ונכתוב כאן נוסח כפי שהם יגידו לנו.

מיכאל מלכיאור: אם החג חל ביום שבת אנחנו מציעים להקדים אותו ליום חמישי או לאחֵר אותו ליום ראשון, אלה שתי האופציות.

מירב ישראלי: בימי שישי חוגגים את חג הסיגד?

שלמה מולה: לא.

מירב ישראלי: אם החג חל בימים שישי או שבת צריך לבדוק אם יהיו הקדמה או איחור של החג.

מיכאל מלכיאור: השאלה אם זה יכול לחול בשישי.

מיכאל מלכיאור: עד שיבוא המשיח ושוב יקבעו את החודשים על-פי ראייה אי אפשר לדעת.

שלמה מולה: ביום שישי כולם מתכוננים לשבת ולכן אף פעם לא חוגגים את החג בימי שישי ושבת.

דוד יאסו: כי בשישי משעה 12:00 אין כבר עבודות וכולם הולכים למקווה.

מיכאל מלכיאור: השאלה איך חג הסיגד נופל עם אתב"ש.

מיכאל מלכיאור: אתב"ש זה כל הימים של פסח, א' של פסח ו-ב' של פסח שחלים יחד עם הת"ו והשי"ן.

מיכאל מלכיאור: זה מתיישב עם כל החגים נכון עד ליום האחרון של הפסח, היום השביעי של פסח שמתאים עם עי"ן וחל ביום העצמאות.

יוסף פייט: חג הסיגד חל 40 ימים אחרי יום הכיפורים ו-50 ימים אחרי ראש השנה.

מירב ישראלי: כאשר החג חל בשבת, תגידו לנו האם הנוהג להקדים או לאחר.

מיכאל מלכיאור: הוסמכתי לברר את זה.

אורי אריאל: אבל היות ורוצים להגיש את זה לקריאה שנייה ושלישית צריך לעשות את זה מהר.

אברהם מיכאלי: הגיע לכאן אחד מרבני העדה, חבר הכנסת הרב מזור, אז אולי נשאל אותו על התאריך הזה.

אברהם מיכאלי: הוא מכיר את זה מן הצד שלו.

מיכאל מלכיאור: אם יש לו תשובה ברורה, בבקשה.

מיכאל מלכיאור: מכובדי, ברוך הבא לוועדה שלנו.

אברהם מיכאלי: חוק חג הסיגד קובע כי החג חל בכ"ט בחשוון.

אברהם מיכאלי: מתלבטים כאן מה לעשות אם החג חל ביום שבת.

מזור בהיינה: אז מקדימים את החג.

מיכאל מלכיאור: תמיד הקדימו?

מזור בהיינה: על-פי הכללים שידועים לי.

מזור בהיינה: אם זה דברים טובים אפשר להקדים.

שלמה מולה: מה היה נהוג באתיופיה?

מזור בהיינה: יש גם רציונל מאחורי ההחלטה הזאת.

שלמה מולה: לא הרציונל, אלא מה עשו באתיופיה, זה מה שחשוב.

דוד יאסו: אם לא היו מקדימים באתיופיה לא היו מקדימים גם כאן.

מיכאל מלכיאור: נשאיר את זה.

מיכאל מלכיאור: אתייעץ עם הקֵיְסִים ונקבע מה שהם יגידו.

מיכאל מלכיאור: בואו נמשיך.

אברהם מיכאלי: אני מציע שתתייעץ עם הקֵיְסִים ועם הרבנים.

30095: עם המנהיגות הרוחנית.

קריאה: זה לא גורע אם תשאיר את זה לקֵיְסִים.

מיכאל מלכיאור: לא תהיה מחלוקת בעניין הזה.

30095: לא סתם אמרתי "מנהיגות רוחנית".

מיכאל מלכיאור: אנחנו לא כותבים את זה.

אורי אריאל: זה מסור לידי יושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת הרב מלכיאור, שיעשה את הבדיקה וכולנו סומכים עליו.

אורי אריאל: מה שהוא יאמר לעו"ד מירב ישראלי הוא שייכתב ובזה תמה ההכנה לקריאה השנייה והשלישית.

מירב ישראלי: "(ב) חג הסיגד הוא יום בחירה; בסעיף זה, "יום בחירה" – יום שהבחירה בידי העובד לצאת לחופשה או לעבוד; בחר העובד ביום חופשה, יובא היום במניין ימי החופשה שלו.

מירב ישראלי: (ג) שר החינוך רשאי לקבוע פעילויות חינוכיות שייוחדו לחג הסיגד.

מירב ישראלי: "

שלמה מולה: כאשר כותבים "שר החינוך רשאי" משאירים לו מרחב תמרון להחליט.

שלמה מולה: נראה לי שעדיף לכתוב "שר החינוך יקבע פעילויות חינוכיות שייוחדו לחג הסיגד".

שלמה מולה: שזה לא יהיה ניתן לבחירתו, אלא שיקבע שבאותו יום במערכת החינוך תהיה התייחסות לחג.

מיכאל מלכיאור: אתה יודע שבפועל גם אם תקבע כך, ואני בעד, כל שר יכול לעשות כרצונו.

מיכאל מלכיאור: הוא יכול לעשות הכול ויכול לעשות לא כלום.

שלמה מולה: זה ברור לי, אבל היינו רוצים שבלשון החוק ייאמר "יקבע".

אורי אריאל: אם ייכתב בחוק "יקבע" – השר לא יוכל שלא לעשות כלום, על אף שיוכל לעשות מעט מאוד, עד כדי כך שאפילו לא נרגיש בזה.

אורי אריאל: אני חושב שאנחנו מסכימים לכתוב "יקבע".

מיכאל מלכיאור: אני מסכים לזה.

מירב ישראלי: יש כאן נציג ממשרד החינוך?

מירב ישראלי: בדרך כלל בקביעת תוכניות לימוד יש להם עמדות משלהם.

מיכאל מלכיאור: אין לך התנגדות שייכתב "יקבע"?

משה זעפרני: בפועל אנחנו מציינים כל שנה את חג הסיגד.

מיכאל מלכיאור: נכתוב, באישור משרד החינוך: "שר החינוך יקבע פעילויות חינוכיות שייוחדו לחג הסיגד".

מזור בהיינה: לדעתי אין שום הבדל בין "יקבע" ובין "רשאי לקבוע".

מזור בהיינה: במציאות מבחינת החלטת השר לא יהיה הבדל.

מזור בהיינה: לדעתי לא צריך לפחד לומר שהשר ייתן הוראה למערכת החינוך.

שלמה מולה: הוא יכול לעשות כרצונו.

קריאה: אלה שיקולים של השר.

מיכאל מלכיאור: כבוד הרב, מאחר ואתה נמצא בוועדה לראשונה קודם כול אני רוצה לברך אותך.

מיכאל מלכיאור: אתה מוזמן תמיד גם לדיונים אחרים כאן.

מיכאל מלכיאור: תן לי לסיים את דבריי.

מיכאל מלכיאור: בוועדה הזאת, לעומת ועדות אחרות, אנחנו מקשיבים זה לזה ויש תרבות דיבור.

מיכאל מלכיאור: עמיתך אמר שהמילה "רשאי" משמעה שזה אופציונלי, מותר כן ומותר לא.

מיכאל מלכיאור: אם אנחנו אומרים "יקבע" זה לא אופציונלי, אז השר יצטרך לקבוע תכנים ופעילויות ביום הזה.

מיכאל מלכיאור: זה ההבדל בין "רשאי לקבוע" ובין "יקבע".

מיכאל מלכיאור: גם לפי דבריך צריך למחוק את המילה "רשאי", אלא אם כן אתה רוצה להגיד אחרת.

מזור בהיינה: בסדר.

מירב ישראלי: סעיף 2 – עצרת מרכזית "שר המדע, התרבות והספורט יורה על קיום עצרת מרכזית לפתיחת חג הסיגד.

מירב ישראלי: " סעיף 3 בקריאה הטרומית הנוסח היה כדלקמן: "שר המדע, התרבות והספורט רשאי, לאחר התייעצות עם שר התעשייה, המסחר והתעסוקה, לקבוע את סוגי העובדים, סוגי העבודות והשירותים שאין להפסיקם בחג הסיגד, וכן רשאי הוא לקבוע את השעות וההסדרים שיחולו ביום הזה".

מירב ישראלי: השאלה אם זה מתאים לשר המדע, התרבות והספורט, או אולי צריך להיות דווקא ההיפך.

איה דביר: האחריות לגופו של עניין מתאימה לשר התעשייה, המסחר והתעסוקה כאחראי על הנושא הזה.

מירב ישראלי: הוא צריך להתייעץ או לא?

איה דביר: כרצונכם.

אבי מספין: האם בחוקים אחרים על ימי בחירה מופיע סעיף כזה?

מירב ישראלי: כן.

אברהם מיכאלי: אנחנו תומכים בזה.

מירב ישראלי: אם כך, נאמר: "שר התעשייה, המסחר והתעסוקה בהתייעצות עם שר המדע, התרבות והספורט" סעיף 4 – סמלי חג הסיגד "שר המדע, התרבות והספורט רשאי לקבוע סמלים לחג הסיגד ולהסדיר את השימוש בהם.

מירב ישראלי: "

גדי יברקין: כאן משאירים את המילה "רשאי"?

מירב ישראלי: בדרך כלל בדברים שהם כמו תקנות וכדומה כותבים "רשאי".

גדי יברקין: אז בסעיף 1(ג) תימחק המילה "רשאי" ובסעיף 4 תישאר?

מיכאל מלכיאור: כן, כי זה דבר אחר.

מירב ישראלי: דבר כזה מופיע גם לגבי יום העצמאות ויום ירושלים.

איה דביר: ברשותכם, לפני שאתם מצביעים אולי אפשר להעיר כמה הערות.

מיכאל מלכיאור: אחרי שאנחנו מצביעים בוודאי אי אפשר.

מיכאל מלכיאור: עכשיו הזמן הנכון, אכן.

איה דביר: קודם כול אני מבקשת לחזור בקצרה על דברים שנאמרו בישיבה הקודמת, רק למען הפרוטוקול.

איה דביר: הממשלה סבורה שהרעיונות הגלומים בהצעת החוק מבורכים.

איה דביר: עם זאת, לדעתנו הם לא צריכים להיות מוסדרים בחקיקה ראשית.

איה דביר: חשוב לי לציין את זה לפרוטוקול.

איה דביר: באשר ליום הבחירה, חברי מנציבות שירות המדינה יוכל להסביר מה חשבו על הנושא הזה בנציבות ואשמח אם הוועדה תשמע את דבריו.

מיכאל מלכיאור: תודה רבה.

מיכאל מלכיאור: דברים שכתובים כבר בפרוטוקול לא חייבים להיאמר שוב לפרוטוקול.

מיכאל מלכיאור: באשר לדברים שאמרתם, שאתם לא רוצים את החוק – כמו כל שאר הדברים אתם יכולים להסתדר היטב בלי החוק, רק מתברר שזה לא מסתדר כל-כך טוב בלי החוק ולכן בכל זאת אנחנו מחוקקים חוקים בבניין הזה.

מיכאל מלכיאור: דווקא חשוב מאוד בשביל המסר והתוכן ובשביל הקליטה הנאותה, חשוב מאוד שיהיה חוק כזה.

מיכאל מלכיאור: זה אומר משהו על מה שאנו חושבים בכנסת ישראל על העדה שבעזרת השם ובחסדי השם התווספה לנו.

מיכאל מלכיאור: אנחנו כן רוצים להגיד את זה בחוק.

מיכאל מלכיאור: באשר ליום הבחירה, נשמע את נציג נציבות שירות המדינה, בבקשה.

אביתר טסלר: יום הבחירה לא אמור להיקבע בחוק.

אביתר טסלר: מה שנקבע לגבי יום ירושלים מבחינתנו היה טעות, בשל סיבה אחת.

אביתר טסלר: יש הרבה מאוד ימים, שחלקם חשובים, ואני מעריך מאוד את היום הזה, אבל גם לא כתוב בחוק שיום הזיכרון הממלכתי של מדינת ישראל הוא יום בחירה, וכך גם אני יכול להציג בפניכם את הודעת נציבות שירות המדינה מיום א' ניסן (6 באפריל 2008) על יום הזיכרון לעדה הצ'רקסית כיום בחירה.

אביתר טסלר: אני מעריך גם את העדה האתיופית וגם את העדה הצ'רקסית, אבל גם העניין הזה לא נכתב בחוק.

אביתר טסלר: אהיה מוכן להתחייב כאן שנציבות שירות המדינה תפיץ בהודעת נציבות שירות המדינה שיום הסיגד הוא יום בחירה.

אביתר טסלר: אני חוזר ואומר, אהיה מוכן להתחייב לזה.

אביתר טסלר: אבל כפי שיש הרבה ימי בחירה – ואעביר לוועדה גם את רשימת ימי הבחירה - - -

אברהם מיכאלי: אתה לא יכול להתחייב בפני הכנסת לשום דבר.

אברהם מיכאלי: יבוא נציב אחר והכול יכול להשתנות.

מיכאל מלכיאור: חבר הכנסת מיכאלי, נדבר כאן לפי תור.

מיכאל מלכיאור: גם אתה לא מבקר כאן באופן קבוע.

מיכאל מלכיאור: מבקשים כאן זכות דיבור.

מיכאל מלכיאור: אני מבקש לשאול אותך, מר טסלר, אם במילא אתה מתחייב להפיץ הודעה של נציבות שירות המדינה – וקודם כול אני מברך על כך – מדוע מפריע לך שזה יהיה כתוב בחוק?

אביתר טסלר: כי אנחנו סבורים שדבר כזה לא צריך להיות בחוק.

מיכאל מלכיאור: את זה הבנתי.

מיכאל מלכיאור: אני שואל למה.

אביתר טסלר: אנחנו סבורים שהיה מוטעה לכתוב בחוק את יום הבחירה ביום ירושלים.

אביתר טסלר: זה לא אמור להיות בחוק כי זה יום בחירה, ומי שמחליט על ימי הבחירה זה נציבות שירות המדינה.

מיכאל מלכיאור: למה זה טעות?

אביתר טסלר: כי זה יפתח פתח להמון חוקים פרטניים.

אביתר טסלר: כפי שאמרתי, יש גם את יום הזיכרון לעדה הצ'רקסית ואנחנו חושבים שדבר כזה לא צריך להיות בחוק.

אביתר טסלר: ושוב, אני מעריך מאוד את העדה האתיופית.

מיכאל מלכיאור: טוב שאתה מקבל סיוע ממשרד המשפטים להסביר לך למה כי אני מבין שגם לך זה לא ברור לגמרי.

אביתר טסלר: זה ברור לי.

מיכאל מלכיאור: בואו נדבר לצורך הדיון על יום הזיכרון לעדה הצ'רקסית.

מיכאל מלכיאור: זה לא אותו דבר, אבל בואו נגיד.

אביתר טסלר: ברור שזה לא אותו דבר.

מיכאל מלכיאור: בוא נגיד לצורך הוויכוח.

מיכאל מלכיאור: הרי אתם מאפשרים יום בחירה ביום הזה.

מיכאל מלכיאור: נכון?

אביתר טסלר: נכון.

מיכאל מלכיאור: אם אתה אומר שזה עלול לפתוח פתח שאפילו יבואו הצ'רקסים ויגידו שגם הם רוצים שייכתב בחוק שהם זכאים ליום בחירה - - -

אביתר טסלר: והמרוקאים.

מיכאל מלכיאור: במילא אתם קובעים יום בחירה גם ביום הזיכרון לעדה הצ'רקסית.

מיכאל מלכיאור: במקרה הכי גרוע זה ייצור תקדים לדבר שקיים במילא.

מיכאל מלכיאור: אז מה כל-כך רע?

קריאה: הוא חושש שכל התאריכים ייתפסו.

אברהם מיכאלי: אמרתי כהערת ביניים שהכוונות הטובות של נציבות שירות המדינה יכולות להישאר ככוונות טובות, ומחר יכול לבוא נציב אחר שיחליט אחרת.

אברהם מיכאלי: היושב-ראש אמר שבחוק הזה יש אמירה מסוימת שלנו לגבי העדה המיוחדת הזאת.

אברהם מיכאלי: אנחנו רוצים שהאמירה הזאת תהיה בחקיקה הראשית וגם שיום הבחירה ייקבע בחקיקה הראשית.

אברהם מיכאלי: לא לבקש טובות והצהרת כוונות של נציב שירות המדינה, עם כל הכבוד.

אורי אריאל: אני מצטרף לדברי קודמיי.

אורי אריאל: ראשית, אתם לא מסבירים למה.

אורי אריאל: שנית, במקום להבטיח לנו – הרי היית יכול לבוא עם הודעת נציבות שירות המדינה, לוקח דקה לכתוב את זה – אזי מה אתם עושים?

אורי אריאל: יושבים כאן, דנים, דנים ודנים, ואז דקה לפני שהחוק מתקבל אתם אומרים: "אנחנו נתחייב".

אורי אריאל: תודה רבה.

אורי אריאל: דבר שלישי, צודק חבר הכנסת מיכאלי.

אורי אריאל: עם כל הכבוד, אתה לא רשאי וגם הבוס שלך הנציב בעצמו לא יכול לחייב שזה לא ישתנה.

אורי אריאל: יש דרך לשנות חוק – צריך להגיש הצעה לשינוי החוק וזה תהליך.

אורי אריאל: אצלכם יכולה להיות היום הודעה כזאת, בתמימות וביושר, ובעוד שנה יבוא נציב אחר או שר עבודה אחר שלא יעמוד מאחורי ההודעה.

אורי אריאל: ודבר אחרון והכי חשוב, אני מסכים עם היושב-ראש על מה שהחוק הזה רוצה להביע.

אורי אריאל: אתם מתעלמים מזה.

אורי אריאל: ייתכן שזה לא בתחום שלכם, אבל זה בתחום שלנו.

אורי אריאל: אנחנו רוצים להגיד לעדה הזאת: ברוכים הבאים, ברוכים תהיו.

מזור בהיינה: החג הזה, היום הקדוש הזה הוא בעל היסטוריה ארוכה, מאז ימי עזרא הסופר עליו השלום.

מזור בהיינה: אנחנו בסך הכול יכולים להיות גאים בכך שמצטרפים לתאריך, ליום הבחירה שכבר נבחר לפני מאות שנים.

מזור בהיינה: בסך הכול אנחנו רק מחזקים את התאריך הזה ומקדשים אותו יותר.

מזור בהיינה: אני לא רואה שום סיבה עקרונית להתנגד לכך.

מזור בהיינה: שנית, גם אם לא נקבעו ימי בחירה בחוק במקומות אחרים זה לא נימוק למנוע את יום הבחירה הזה.

אבי מספין: אני מן האגודה הישראלית למען יהודי אתיופיה.

אבי מספין: אדוני היושב-ראש, עם כל הכבוד לנציבות שירות המדינה, בשירות המדינה יש 55,000 עובדים, מתוכם 670 יוצאי אתיופיה, אך החוק נוגע גם להרבה מאוד עובדים בחברות פרטיות או במקומות אחרים, שעבורם החוק הזה הכרחי כדי שיוכלו להשתחרר ממקום העבודה ולחגוג את החג.

אבי מספין: נציבות שירות המדינה מייצגת פחות מ-1% מתוך כלל העובדים.

מיכאל מלכיאור: זה נקודה חשובה.

מיכאל מלכיאור: הוא אומר דבר חשוב מאוד.

מירב ישראלי: אני מבינה את הטענה המשפטית ומה עומד מאחוריה.

מירב ישראלי: זה עניין של אחידות בחקיקה.

אביתר טסלר: הטענה שלנו משפטית בלבד.

מירב ישראלי: אני מבינה את זה.

מירב ישראלי: בזמנו דובר על הסדרה כללית של הנושא הזה עם תוספת של ימי בחירה.

איה דביר: דובר על שני דברים.

איה דביר: אחד, שממילא כבר היום בחוק חופשה שנתית יש לכל עובד זכות – הרי אנחנו לא מדברים על מתן יום חופשה נוסף על ימי החופשה שיש לעובדים, אלא על זכות הניצול של יום חופש קיים בחג הסיגד.

איה דביר: בחוק חופשה שנתית במילא כבר היום יש לכל עובד זכות לבחור לפחות יום אחד בשנה.

איה דביר: זה דבר אחד.

איה דביר: דבר שני, למיטב ידיעתי יש הצעת חוק שהממשלה תמכה בה, ואני יכולה גם לציין את מספרה אם תבקשו, בה הוצע לכלול את ימי הבחירה כולם בחוק חופשה שנתית.

מירב ישראלי: לעשות תוספת לחוק?

איה דביר: כן.

איה דביר: ליצור תוספת לחוק ובה למְנות את רשימת ימי הבחירה.

מירב ישראלי: את זה רציתי להגיד.

מירב ישראלי: ייתכן שזאת הדרך הנכונה, ואז כאשר זה יגיע לחקיקה אפשר יהיה לעשות תיקון עקיף, למחוק את הדברים כאן ולהוסיף אותם שם.

מיכאל מלכיאור: גם אני סבור שכך צריך לעשות.

דוד יאסו: אני נציג המשרד לקליטת העלייה.

דוד יאסו: ביום חג הסיגד, בשונה מיום ירושלים, שאנחנו עולים להיזכר בזכרם של מי שלא זכו להגיע לארץ, כיום השטח של ארמון הנציב "מפוצץ" בתלמידים ובשאר בני הקהילה.

דוד יאסו: אני מצטרף לדבריו של חברי מר אבי מספין.

דוד יאסו: החוק הזה משמעותי מאוד כי אם עד היום גם ללא החוק אנשים לקחו יום חופש מעבודתם, או תלמידים נאלצו לריב עם בית-הספר כדי שיאפשרו להם להגיע ועשו להם טובה, אם זה יופיע בחוק אנשים יוכלו להגיע בהמוניהם.

דוד יאסו: מה לעשות, חגגנו את זה באתיופיה לטובה ואנחנו מתגעגעים ליום הזה.

דוד יאסו: מעבר להזדהות, כפי שאמר חבר הכנסת מזור, יש לחג גם היבט חווייתי, מפגש של כל בני הקהילה עם כהני הדת.

מיכאל מלכיאור: הם טוענים טיעון משפטי על אחידות בחקיקה ומותר לנו לקבל את טענתם או לדחות אותה.

גדי יברקין: מעבר לחקיקה יש כאן אמירה, לא רק מן הכנסת אלא ממדינת ישראל, אמירה חזקה וברורה שתהדהד לנצח כמעט.

גדי יברקין: זה ירים את הביטחון של בני הקהילה על שייכותם לחברה, וברור שזה לא ניתן לעוררין.

גדי יברקין: כל הכבוד ליוזמים ולאדוני היושב-ראש על התמיכה בעניין הזה.

גדי יברקין: זה לא מובן מאליו.

מיכאל מלכיאור: תודה.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה להגיד שזה הדבר המרכזי כאן ואני סבור שחשוב שיהיה כתוב, על אף הטיעונים הלא כל-כך משכנעים, אפילו מבחינה משפטית, ששמענו.

מיכאל מלכיאור: אבל מי שהשתכנע, ומותר להשתכנע, בוודאי בא ממניעים טובים.

מיכאל מלכיאור: לעומת חלק מן הדיונים שאנחנו מקיימים כאן שבהם משמיעים טיעונים שונים כדי למסמס ולהרוג את העניין, כאן באתם באמת במניעים טובים ואני מקבל את הטיעונים הפורמליסטים כפי שהם.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה להציע שנשאיר את הנוסח כפי שהוא.

מיכאל מלכיאור: הממשלה זכותה כמובן להביא הסתייגויות, אבל אני מציע לכם לא לעשות כן.

אביתר טסלר: מה שאמרה עו"ד ישראלי הוא הרעיון הכי טוב.

אביתר טסלר: כאשר נסדיר את כל נושא ימי הבחירה יהיה אפשר להוריד את הסעיף הזה כאן.

מיכאל מלכיאור: גם אז אני לא מבטיח לכם.

אביתר טסלר: אז לא תהיה בעיה.

אביתר טסלר: אדוני רואה שיש המון ימי חג וזיכרון, כמו למשל יום המימונה.

מיכאל מלכיאור: עדיין לא הצלחת לשכנע אותי בהבדל.

מיכאל מלכיאור: הרי יש המון ימי חג וזיכרון כי יש צורך בהמון ימים כאלה.

אביתר טסלר: שלא כתובים בחוק.

מיכאל מלכיאור: זה לא משנה.

מיכאל מלכיאור: אם יש המון ימי חג וזיכרון אז מה מפריע לך?

מיכאל מלכיאור: עדיין לא נתת לי סיבה אחת.

מיכאל מלכיאור: נניח שגם יום המימונה יהיה כתוב בחוק, אז מה?

מיכאל מלכיאור: אני לא מבין מדוע זה מפריע לך.

אביתר טסלר: זה לא מפריע.

מיכאל מלכיאור: קיבלנו את זה, היתה כאן דעה אחידה בעניין הזה.

מיכאל מלכיאור: הניסיון שלך הוא ניסיון אבוד.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה להגיד רק דבר אחד לקראת סוף הדיון.

מיכאל מלכיאור: אני חושב שהחוק הזה חשוב מאוד, אבל זה עדיין לא מספיק.

מיכאל מלכיאור: כלומר גם כאשר יש חוק, גם כאשר יש את האמירה המימוש תלוי מאוד עד כמה אנחנו כולנו ניתן משמעות ליום הזה.

מיכאל מלכיאור: יש המון חוקים, אז בסדר זה עוד חוק, אבל חשוב איזו משמעות ניתן גם לחוק וקודם כול ליום חג הסיגד ולעדה, ואילו תכנים ניתן לזה, ולי חשובים בעיקר התכנים החינוכיים לכלל החברה הישראלית.

מיכאל מלכיאור: הרי כלל החברה הישראלית לא תיקח חופש ביום הזה, אבל שכלל החברה הישראלית תהיה מודעת למשמעות של העדה ושל המסורת של העדה ותלמד – וראינו כאן את החומרים הטובים שיצאו ממשרד החינוך בעניין הזה – ושבאמת תלמד כפי שאנחנו למדנו כאן בישיבה הקודמת מה זה חג הסיגד.

מיכאל מלכיאור: אנחנו רוצים שזה יהיה נחלת לא רק כל ביתא ישראל אלא כל בית ישראל.

אבי מספין: בסעיף 3 שנתווסף היום כתוב גם "רשאי לקבוע".

אבי מספין: האם נעשה התאמות גם בזה?

מירב ישראלי: זה הנוסח המקובל בחקיקה.

מירב ישראלי: כך גם ביום העצמאות וביום הזיכרון.

אבי מספין: אמרת שחשוב לא רק החוק עצמו - - -

מיכאל מלכיאור: אמרתי שהחוק חשוב מאוד, אבל צריך ללכת מעבר לזה.

אבי מספין: הייתי מציע להוסיף שהכנסת תייחד יום זה בכנסת כיום יוצאי אתיופיה.

אורי אריאל: אחרי שתתאם את זה עם יושבת-ראש הכנסת תבוא אלינו.

אברהם מיכאלי: קבעו שאין בכנסת ימי עֵדוֹת.

מיכאל מלכיאור: אפשר לעשות את זה, אבל לא דרך חקיקה.

מיכאל מלכיאור: נצביע על הצעת החוק עם השינויים והתיקונים כפי שנאמרו כאן.

מיכאל מלכיאור: חברי ש"ס יצטרכו להסכים ביניהם למי תהיה זכות הצבעה כעת.

מיכאל מלכיאור: לחבר הכנסת אורי אריאל יש זכות הצבעה כממלא מקום.

מיכאל מלכיאור: מי בעד הצעת החוק?

מיכאל מלכיאור: מי נגד?

מיכאל מלכיאור: מי נמנע?

מיכאל מלכיאור: הצבעה בעד הצעת חוק חג הסיגד, התשס"ח-2008 – 3 נגד – אין נמנעים – אין הצעת החוק נתקבלה.

מיכאל מלכיאור: 3 בעד, אין נמנעים, אין מתנגדים.

מיכאל מלכיאור: הצעת חוק חג הסיגד, התשס"ח-2008, נתקבלה פה אחד.

מיכאל מלכיאור: אני מודה למציעים ולמשתתפים, למוסיפים ולדרשנים, למשרדי הממשלה.

מיכאל מלכיאור: תודה רבה.