הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 53, 2008-06-24 09:00

רן כהן: אנחנו דנים היום כפי שידוע לכם, לשם כך באתם, בסוגיה של הרפורמה בשיטת ההעסקה בענף הסיעוד.

רן כהן: כפי שידוע ואפרים כהן ממשרד התמ"ת ראש המנהלת יתקן אותי, בעצם עד היום הנוהל המתקיים הוא הנוהל עוד מימי הקבילה, למרות שאין קבילה.

רן כהן: הנוהל הוא עדיין שאריות מאותה תקופה, כלומר לאלה שלא לגמרי מכירים בין הצופים בנו בבית, נוהל הקבילה בעצם אמר שהאדם הסיעודי הזקוק לעבודת המטפל, עבודת העובד הזר, הוא גם המעסיק שלו, הוא גם מקבל הוואוצ'ר, הוא האחראי עליו ועל תנאי עבודתו ועל הכול ובעצם משרד התמ"ת עם משרדי הממשלה האחרים, אם אני לא טועה, החליט לשנות את השיטה כדי להתגבר על בעיות שנוצרות עקב השיטה הנוכחית, ובכדי גם להגן על האנשים הסיעודיים מפני רעות שיכולות להיות בשיטה הנוכחית, וגם לשמור את הזכויות של העובדים הזרים בתוך שיטת ההעסקה הנוכחית שלא לגמרי מושגים.

רן כהן: אני רוצה באמת לפנות לאפרים כהן ראש המנהלת משרד התמ"ת, להציג את הרפורמה, את הביצוע שלה, את המרכיבים שלה, את ההיגיון שלה.

רן כהן: לאחר מכן אני אבקש גם ממשרדי הממשלה האחרים להשלים את הסקירה הזאת, ולאחר מכן נשמע את הנציגים של הארגונים, של החברות, של כל מי שיש לו עמדה להעשיר אותנו בסוגיה הזאת.

רן כהן: בבקשה אפרים כהן.

אפרים כהן: בוקר טוב אדוני היושב ראש.

אפרים כהן: ברשותך אני אציין מספר נתונים שחשובים היום לדיון לפני שנתייחס לרפורמה בנושא הסיעוד.

אפרים כהן: אני מדבר על שנת 2008, עד היום הנפקנו כ-43 אלף היתרים.

אפרים כהן: מתוכם השנה 7600 חדשים, 5500 הארכה, סך הכול תיקים שטופלו בוועדות, כידוע לך יש לנו ועדת חריגים, טיפלה ב-2834 תיקים במשך שבעת החודשים.

אפרים כהן: עוד נתון שהוא חשוב, אני מדבר על נזקקים בגילאי 018 כ-1159, נזקקים בגילאי 1964 כ-2630, נזקקים בגילאי 1967, 2340, נזקקים בגילאי 65 ומעלה נשים זה 26 אלף, ונזקקים גברים 11,500.

אפרים כהן: סך הכול 43 אלף.

רן כהן: ובסך הכול מועסקים אם אני לא טועה אפרים, זה 53 אלף עובדים זרים בענף הסיעוד.

אפרים כהן: לא אדוני.

אפרים כהן: היום לאחר שעשינו בדיקות ולאחר שעשינו תיאום עם ביטוח לאומי ומשרד הפנים וגורמים נוספים המספר להיום נכון ל-31 למאי הוא 43,500.

רן כהן: וזה כולם חוקיים?

אפרים כהן: אלה חוקיים.

אפרים כהן: אני לא מדבר על לא חוקיים שברגע שהמעסיק נפטר וכתוצאה מכך שהם עברו את השנים שצריכים לעבור למעסיק אחר, אם לא יצאו מהארץ, ועוברים לבתים הפרטיים או לבתים החזקים ולא נמצאים בסיעודי.

אפרים כהן: תיכף אני אתייחס גם לנתונים האלה.

אפרים כהן: אדוני היושב ראש אתה הדגשת, לעשות סדר, כי ידוע כיום ללא הוועדה הזו שהוקמה וללא הנושא של הקבילה להערכתי היו כ-250 חברות לא חוקיות שעסקו בנושא, וכאן היה ניצול גם של העובד הזר, וגם ניצול של הסיעודי.

אפרים כהן: וכמובן גם החברות המאושרות על ידי משרד התמ"ת גם כן הן סבלו כתוצאה מכך שקמו חברות לא חוקיות.

אפרים כהן: ולכן ההחלטה היא נכונה.

אפרים כהן: ולכן חייב אותנו לקיים דיונים מאוד מאוד מעמיקים בנושא.

אפרים כהן: כמובן שחלק לא היה מרוצה והוגשו מספר בג"צים לכאן או לכאן, והבג"צים עיכבו אותנו במשך שנה וחצי עד שהיתה החלטה מסוימת שהנושא יחזור למנהלת ואז להזמין את כל העותרים, להזמין את כל העוסקים בנושא.

אפרים כהן: התקיימו דיונים מאוד רציניים בנושא וקיבלנו החלטות, וכמובן שהבג"ץ אישר את ההצעות שלנו, ואנחנו היום בלוח זמנים יותר מסודר להפעלת הנושא.

רן כהן: כלומר נובע מדבריך בעצם אפרים כהן שיש בעצם היום פחות או יותר הבנה, או הסכמה אפילו, של כול הגורמים המעורבים בעניין, גם משרדי ממשלה, גם ארגונים, גם חברות.

אפרים כהן: אכן כך.

אפרים כהן: ואני מצטער על כך שזה נמשך הרבה זמן.

רן כהן: מי ייצג לצורך העניין הזה את הסיעודיים?

רן כהן: אתה?

רן כהן: לא, אני פשוט מכיר אותך ואת נשמתך ולכן אני אומר.

אפרים כהן: תודה.

אפרים כהן: את הסיעודיים בעצם הזמנו גם את הנציגות של האלצהיימר, הזמנו נציגויות, כל מי שרצה יכול היה להופיע בפני הוועדה בעצם.

אפרים כהן: הביטוח הלאומי, משרד הרווחה, אלה שותפים.

אפרים כהן: הלוא ישנה ועדה בינמשרדית בראשותי שבה כל גורמי הממשלה שעוסקים בנושא.

אפרים כהן: כמובן שהיינו צריכים לשתף את אלה שצריכים להיות הקבלנים, כוח אדם, צריכים להיות שותפים איתנו.

אפרים כהן: ואחד הדיונים שהיו לי מצד העותרים והשתתפו פה כמה חברים, אמרתי חברים, יש פה אינטרס כלכלי, אנחנו מבצעים החלטות ממשלה אבל בעיניי מי שנמצא זה הסיעודי ואנחנו צריכים לעשות הכול כדי לטפל בסיעודי.

אפרים כהן: יש את הסיעודי המסכן, יש את הסיעודי שהוא זקוק לנו, ואנחנו עכשיו לא נתווכח מבחינה כלכלית מי יעשה יותר.

אפרים כהן: אנחנו צריכים לראות את המטרה שזה הסיעודי, ונעשה הכול.

אפרים כהן: אציין שהיום היחידה, אני אומר את זה באחריות מלאה, התייעלה במתן שירות לסיעודי.

אפרים כהן: ואומר כך, במקרה הגרוע ביותר שמחייב עדיין בדיקות ותיאומים עם משרדי ממשלה היתר חדש בין שבועיים לשלוש, לפעמים גם חודש כדי להיות יותר זהיר.

אפרים כהן: אשר להיתר הארכה היום אפשר לקבל אותו באותו יום, לכול המאוחר שלושה ימים.

רן כהן: הארכה זה הארכת תקופה?

אפרים כהן: לאחר שעבר את האישור של הביטוח הלאומי ועבר את כל הסדרה והוא נרשם.

אפרים כהן: כל שנתיים הוא צריך לקבל הארכה.

אפרים כהן: אין צורך שהוא ימתין כל כך הרבה זמן.

אפרים כהן: הוא יכול לקבל את זה במקום.

רן כהן: במקום זה אחד המחוזות שיש לכם נציגות שם?

רן כהן: כי אדם מחיפה לא צריך להגיע לירושלים אליך?

אפרים כהן: לא, לא.

אפרים כהן: היום אדם מחיפה, מהקריות או מנצרת או מעפולה יכול להגיע לחיפה ולקבל את זה או לשלוח את זה גם בדואר.

אפרים כהן: אותו דבר בתל אביב והמרכז.

אפרים כהן: אותו דבר בירושלים.

אפרים כהן: אותו דבר בבאר שבע.

אפרים כהן: לכן השירות שניתן היום על ידי היחידה, גם אנחנו מפעילים מערכת של טלמסר, מערכת טלפונים.

אפרים כהן: לא תמיד זה פועל טוב.

אפרים כהן: יש שעות של קבלת קהל קבועות.

אפרים כהן: יש שעות של שירות לקהל טלפוני.

רן כהן: סתם מסקרנות אישית, זה יושב במחוז של משרד התמ"ת בכל אחת מהערים?

רן כהן: אני מכיר את זה מהתקופה שהייתי שר במשרד.

אפרים כהן: כן, אבל השתנו דברים מאז שאתה עזבת.

אפרים כהן: השתנו הדברים כי היום יש לנו יחידות נפרדות של יחידת העובדים הזרים.

רן כהן: לא.

רן כהן: היחידה שלך, היא יושבת בתוך נניח מחוז משרד התמ"ת בבאר שבע?

אפרים כהן: נכון.

אפרים כהן: יש לי יחידה היום בתל אביב שיושבת במחוז התמ"ת בתל אביב ויש לי יחידה שיושבת נפרד בבניין צים בחיפה, ויש לי יחידה שיושבת בעומר.

רן כהן: שהיא נפרדת של המנהלת.

רן כהן: אבל זה ידוע לכול הגורמים?

רן כהן: אתם מודיעים לכולם שזאת הכתובת?

רן כהן: זה הטלפון?

אפרים כהן: מודיעים לכל הגורמים.

אפרים כהן: זה מופיע באינטרנט.

אפרים כהן: לכל העובדים הזרים בכל השפות בנושא הזה.

רן כהן: לא, אני מדבר לא על העובדים הזרים דווקא, על הסיעודיים אני מדבר.

משה סוויסה: כל בקשה שהם מגישים.

רן כהן: כל בקשה שהם מגישים אין בעיה לאתר את הכתובת.

אפרים כהן: עכשיו לעניין עצמו אני מציע שהדרג המקצועי שיותר מתמצא ממני.

רן כהן: מי שאתה תחליט.

אפרים כהן: אדון סוויסה יתחיל, ואם הוא יטעה אני איישר אותו.

משה סוויסה: מדברים על הרפורמה זה מגדיר את עיקרי השיטה החדשה במספר הדגשים.

רן כהן: אתה מסכים שלטובת הצופים, אני מניח שיש אנשים סיעודיים אולי שצופים בנו בשעה הזאת.

רן כהן: נתחיל בכל זאת מדבר אחד.

רן כהן: אכן הרפורמה אמורה להתחיל בשבוע הבא, ב-1 ליולי?

אפרים כהן: אני רוצה, אני מוכן לקחת לעצמנו עוד שבועיים, שלושה, על מנת שהכול ילך כפי שתוכנן על מנת לעשות סדר בעניין, ובמיוחד אנחנו בודקים.

רן כהן: אני מציע לך, זו הצעה לגמרי בידידות, לא בשום עניין פורמלי.

רן כהן: אני הייתי מציע לך, אם אתה צריך את השבועיים האלה בוא תקבע שזה ה-15 ביולי.

אפרים כהן: אני אודיע על זה.

אפרים כהן: אני אגיד לך למה.

אפרים כהן: כי פשוט מאוד אנחנו עדיין בשלבי סיום בדיקת כל המציעים שרוצים להיות לשכות שירות, עדיף שנעשה בדיקה נוספת ועוד בדיקה נוספת על מנת לתת את ההיתר, הרישיון כלשכה והרישיון להיתרים.

אפרים כהן: אז עדיף לעשות את זה, אני מעריך שאנחנו נעשה את זה תוך שבועיים, שלושה מקסימום.

משה סוויסה: לגבי שיטת ההעסקה החדשה.

משה סוויסה: בסך הכול השיטה היא אמורה להיות שיטה ייחודית שאמורה מצד אחד לשמור על המעסיק שהוא הקשיש עצמו ומצד שני היא אמורה לתת מענה לאיזשהן פעולות שהיו בעבר מבחינת חברות כוח אדם שפעלו עד עכשיו.

משה סוויסה: מבחינת עיקרי השיטה, אז אנחנו קבענו ואני אקריא ברשותכם מספר הדגשים שאמורים להיות העיקריים.

משה סוויסה: יש איסור העסקת עובד זר בסיעוד ללא רישום בלשכה.

משה סוויסה: כלומר כל מעסיק שהוא הקשיש עצמו יהיה חייב להיות רשום בלשכה חדשה, כמו גם העובד הזר יהיה חייב להיות רשום באותה לשכה.

משה סוויסה: יהיה חופש מעבר בין מעסיקים ולשכות.

רן כהן: בעצם העובד הזר יהיה רשום גם בחברת ההעסקה וגם בלשכה שלכם.

משה סוויסה: הוא יהיה רשום רק בלשכה.

משה סוויסה: גם המעסיק וגם העובד הזר יהיו רשומים אצל אותה לשכה שהוא בחר.

משה סוויסה: תהיה אפשרות מעבר בין מעסיקים ולשכות.

רן כהן: אני לא הבנתי מה זה הלשכה.

משה סוויסה: הלשכה הפרטית היא הלשכה שקיבלה היתר מאיתנו שמדברים על הרפורמה אז הכוונה שמספר לשכות פרטיות הגישו בקשות לקבל רישיון לתיווך וקיבלו מאיתנו היתר להבאה, תיווך וטיפול של עובדים זרים, ואחרי שהוועדה תסיים עם הרפורמה רק הלשכות האלה יוכלו להתעסק בתחום של הסיעוד.

משה סוויסה: בזמן שאנחנו ניתן להם ב-60 הימים הראשונים כול מעסיק במדינה וכל עובד זר בתחום הסיעוד יהיה צריך להיות רשום אצל אותה לשכה שאנחנו פרסמנו.

משה סוויסה: הוא צריך לבחור את הלשכה שהוא יעדיף לעבוד איתה.

משה סוויסה: אבל תהיה גם אפשרות של מעבר בין לשכות.

משה סוויסה: כלומר אם מעסיק ירצה לעבור ללשכה אחרת אכן הוא יוכל.

רן כהן: מה שאתה אומר אתה אומר אדם קשיש שזכאי לעובד זר שגר בגדרה, סתם לקחתי, הוא גם יכול לפנות ללשכה כזאת שמעסיקה בבאר שבע או באשקלון או בתל אביב.

משה סוויסה: כן.

רן כהן: יש לו את החופש המלא.

רן כהן: הקשישים ממשיכים להיות המעסיקים בעצם.

רן כהן: הלשכות הן לשכות תיווך.

משה סוויסה: תיווך, הבאה וטיפול.

משה סוויסה: זאת המשימה שלהן.

משה סוויסה: עכשיו אני אתן כמה הדגשים לגבי החובות שיחולו על הלשכה עצמה.

משה סוויסה: הלשכה צריכה להיות חברה שמתעסקת אך ורק בהבאה, טיפול ותיווך של עובדים זרים.

משה סוויסה: היא צריכה שיהיה לה רישיון ללשכה פרטית מהמנהל.

משה סוויסה: צריך שיהיה לה מנהל כללי עם ניסיון של לפחות שלוש שנים עם ניהול על 50 עובדים לפחות.

רן כהן: הוא צריך לקבל את האישור של המנהלת.

משה סוויסה: שלנו.

משה סוויסה: המנכ"ל צריך לקבל את האישור שלנו.

משה סוויסה: בכל לשכה חייב שיהיה עובד סוציאלי אחראי שהוא יהיה בקשר איתנו והוא יצטרך לבצע עם העובדים הסוציאליים שלו, ואני אפרט אחר כך את התחום של העובדים הסוציאליים.

רן כהן: תגיד ומה אתה תעשה למשל אם תראה שבדימונה אף אחד לא הגיש.

רן כהן: אתם תעודדו מישהו שיעשה את זה?

רן כהן: מה תעשה?

רן כהן: בכל זאת האנשים בדימונה זכאים שיהיה להם שירות קרוב לבית.

משה סוויסה: מבחינת הלשכות הפרטיות?

רן כהן: כן.

משה סוויסה: אני חושב שהפריסה של הלשכות הפרטיות…

רן כהן: או שאתה תחייב לשכה כזאת בבאר שבע שיהיה לה סניף בדימונה.

אפרים כהן: אדוני היושב ראש אני לא חייב לחייב לשכה כזו כי ברגע שיש מצב כלכלי הם יפתחו לבד בלי שנחייב אותם.

רן כהן: אני לא בטוח אפרים.

רן כהן: נדמה לי שלפעמים צריך להתערב בתוך הדבר הזה.

רן כהן: זה נכון שלפעמים המשק החופשי עובד טוב אבל לפעמים הוא עובד מאוד מאוד לא טוב.

רן כהן: אני שואל את זה לטובת אנשים שהם לעיתים קשיי יום שהם חיים במקומות קשים.

משה סוויסה: הפריסה של כ-150 לשכות שיקבלו היתר היא רחבה מהצפון עד הדרום בכל הארץ.

רן כהן: זה מספר שלא במקרה זרקת אותו.

משה סוויסה: לא.

משה סוויסה: זה מספר הלשכות.

משה סוויסה: הגישו 176 חברות.

משה סוויסה: מתוכם אנחנו מעריכים שיהיו בין 120 ל-150 לשכות פרטיות שיקבלו מאיתנו היתר.

רן כהן: ובאופן עקרוני אין לכם בעיה שהמספר יצמח עד כמה שיהיה.

רן כהן: לא, כי נדמה לי שפעם שמעתי מאפרים באחת הישיבות שהיעוד שלכם הוא להגיע למצב של מספר לא מופרז של חברות.

רן כהן: אגב יש בזה היגיון.

רן כהן: כי התחרות היא פרועה מדי.

אפרים כהן: אנחנו פועלים בהתאם לקריטריונים, לכן הערכנו כך שאם נגיע ל-150 זה יהיה טוב.

משה סוויסה: לכל לשכה כמובן יהיה תשתית משרדית, הנהלת חשבונות, וצוות שבנפרד שאמור להתעסק אך ורק עם העובדים הזרים.

משה סוויסה: כלומר זו חברת SPC שהיא מתעסקת אך ורק עם עובדים זרים.

משה סוויסה: המעסיק יצטרך לשלם דמי טיפול עד סך 70 שקלים ללשכה כדי שהלשכה תטפל בו בכל הניירת.

רן כהן: 70 שקלים לשנה.

משה סוויסה: לחודש.

רן כהן: זה המון כסף.

רן כהן: למה?

רן כהן: 70 שקלים כל חודש?

משה סוויסה: המעסיק יצטרך לשלם.

משה סוויסה: אלה הקריטריונים שנקבעו.

משה סוויסה: זה מוגבל לעד 70 שקלים בחודש.

משה סוויסה: לדמי טיפול שוטף בין המעסיק לבין הלשכות הפרטיות.

משה סוויסה: יש גם דמי השמה.

משה סוויסה: לא אגע בזה כרגע אבל יש גם דמי השמה.

רן כהן: דמי השמה זה הסכום הראשוני.

משה סוויסה: הסכום הראשוני של 2000 שקלים.

רן כהן: זאת אומרת זה 2000 שקלים ועוד 840 שקל כל שנה.

משה סוויסה: 2000 זה פעם ראשונה.

רן כהן: עכשיו זה נכון גם לגבי נניח קשיש שעובר מלשכה ללשכה.

רן כהן: אחרת הוא שוב צריך לשלם את ה-2000 ועוד את ה-70 כל חודש?

משה סוויסה: לא.

משה סוויסה: את ה-2000 הוא לא יהיה צריך לשלם.

משה סוויסה: את ה-70 הוא יהיה צריך לשלם אצל החברה החדשה שהוא מקבל ממנה את הטיפול.

משה סוויסה: אנחנו קבענו שיהיה מאגר של עובדים זרים, ומהמאגר הזה הוא יהיה עד חצי אחוז מסך העובדים הזרים בארץ.

משה סוויסה: כל לשכה תוכל להביא עובד זר מחוץ לארץ אחרי שיש לה כמובן את ההיתר של אותו מעסיק, רק במידה והחצי אחוז מכמות המאגר שיש בארץ תרד.

משה סוויסה: כלומר אם יש עדיין עובדים זרים שלא רשומים בלשכות פרטיות והלשכה אמורה להביא עובד זר, לשים אותו אצל אותו מעסיק, אז הלשכה תצטרך קודם לקחת מהמאגר הקיים ולאחר מכן אם היא לא תמצא במאגר הקיים היא תוכל להביא מחוץ לארץ.

רן כהן: חצי אחוז מ-43 אלף?

משה סוויסה: כן.

רן כהן: זאת אומרת אם המספר במאגר יקטן ממאתיים היא יכולה להביא מחוץ לארץ.

משה סוויסה: כן.

אפרים כהן: הכול יש.

אפרים כהן: קיבלנו תקציב ואנחנו קיימנו מערכת שתנהל גם את הלשכות וגם את כוח האדם שיועסק בלשכות.

משה סוויסה: איזה שירותים יינתנו בעצם על ידי הלשכה הפרטית לאותו מעסיק שפונה אליהם ואומר אני רוצה לעבוד איתכם ואני נרשם אצלכם, מה אתם נותנים לי.

משה סוויסה: אז דבר ראשון, החברה או הלשכה תהיה מחויבת לתווך,

רן כהן: ומה עם משרד הפנים?

אפרים כהן: הם עומדים לקבל עכשיו את ההחלטה לכן הם מתכוננים לקראת קבלת נושא האחריות.

רן כהן: אם אני מבין נכון זה יצור מצב שהרישום של המאגר הזה יצטרך להיות במשרד הפנים.

אפרים כהן: סוכם על פי החלטת ממשלה ואנחנו בתיאום עם משרד הפנים שב-1 לספטמבר משרד הפנים, אדון גנות יקבל את האחריות וסמכות של מנהל יחידת סמך, שממונה סמך הוא ראש מנהל אוכלוסין והגירה.

אפרים כהן: שלשום נפגשנו והודעתי לו.

אפרים כהן: הוא מקבל את הכול, יהיה מוכן.

אפרים כהן: זאת אומרת, מי הן הלשכות, מה הם ההיתרים, מה השיטה, הכול חייב לבנות את המערך שלו ואנחנו נלווה אותו על פי החלטת ממשלה עד אינסוף, עד שאנחנו נראה שמשרד הפנים יהיה מסוגל ליישם את התוכנית הזו, לבצע אותה, אנחנו נלווה אותו כמה שיידרש.

רן כהן: אבל האחריות עליו היא רק בנושא של יבוא עובדים.

אפרים כהן: לא, לא, לא.

אפרים כהן: אחריות של הנפקת היתרים.

אפרים כהן: כל האחריות של מתן היתרים ללשכות בעתיד יהיה בידי משרד הפנים, רשות מנהל אוכלוסין והגירה.

אפרים כהן: הם יהיו אחראים גם על היתרים לסיעודי וגם על הבאת עובדים מחוץ לארץ.

רן כהן: כלומר גם הפיקוח מהלשכות יוצא מהידיים שלכם?

אפרים כהן: לא.

אפרים כהן: זה לא.

אפרים כהן: זה חוקי עבודה.

אפרים כהן: שמרנו לעצמו את זה כדי שנפקח.

אפרים כהן: הם רצו בהתחלה ואמרתי להם הם לא יהיו מסוגלים ולא יכולים לעשות את זה, גם לא הגיוני שמשרד הפנים שמופקד על הכניסה לישראל יתן היתרים יעשה גם את החוק של חוקים סוציאלים.

רן כהן: שלא לדבר על זה שגנות עסוק למעלה מהראש על כל מיני דברים.

רן כהן: אני פה דואג לזה שנושאים שקשורים בחוקי עבודה ישארו במשרד העבודה.

אפרים כהן: על פי החלטת ממשלה, היה ויכוח בהתחלה, וזה נשאר על פי החלטת ממשלה במשרד.

משה סוויסה: הלשכה תהיה חייבת לתת את השירותים הבאים לאותו מעסיק, כמו שאמרתי קודם, זה תיווך עובדים.

משה סוויסה: כלומר הלשכה תבחר את העובד הזר המתאים אחרי שבדקה על ידי עובד סוציאלי את הצרכים המיוחדים של אותו מטופל, והיא תתאים את העובד הזר אל המטופל עצמו.

משה סוויסה: הלשכה תדאג להכשרת העובדים טרם הבאתם ארצה בהתאם ליעוד שהם מגיעים והצרכים המיוחדים של נכים מיוחדים והצרכים המיוחדים של קשישים.

משה סוויסה: אני יודע שעושים את זה גם היום, ויעשו את זה הרבה יותר טוב בעתיד.

רן כהן: אתה אומר הלשכה בעצם כאשר היא מביאה עובד זר לחולה אלצהיימר היא צריכה להכשיר אותו לסייע לאדם שהוא חולה אלצהיימר.

משה סוויסה: אכן כן.

רן כהן: כנ"ל לגבי כל נושא אחר.

רן כהן: אם זה ילד עם מחלה מסוימת אז היא תדאג.

רן כהן: אז איפה היא תכשיר אותו בעצם?

משה סוויסה: בחוץ לארץ.

משה סוויסה: בארץ המוצא.

משה סוויסה: הלשכה תסייע למעסיק באם הוא צריך לטפל בכל הביטוחים והתשלומים של העובד הזר, הם יסייעו לו בזה.

משה סוויסה: הם יעזרו לו להגיש את הבקשה להיתרים, אם זה הארכה, אם זה החמרת מצב, הגשת מסמכים רפואיים.

משה סוויסה: הלשכה תסייע לאותו מעסיק ללכת ולהאריך את אשרת השהייה של העובד הזר במשרד הפנים.

משה סוויסה: בעצם כל מה שהקשיש או המטופל עצמו צריך יכול דרך הלשכה שלו לעשות.

רן כהן: וכמובן שאם היא מכשירה אותו אז היא גם זו שמפקחת על איכות העבודה שלו בהמשך עם הקשיש או הבן אדם הסיעודי.

משה סוויסה: עכשיו אני נכנס לחובות של הלשכה בהיבט של העובדים הסוציאליים ואמרתי קודם שיש אחראי, עובד סוציאלי שעובד מולנו והחברה מחויבת לשלוח עובד סוציאלי טרם ההגעה של העובד הזר למטופל כדי לבדוק באמת מה הצרכים שלו.

משה סוויסה: ובחודש הראשון עובד סוציאלי צריך להגיע לביתו של המטופל כדי לראות שאכן ההתאמה שהוא בחר קודם אכן נכונה בהיבט של המטופל ובהיבט של המטפל.

משה סוויסה: אחת לשלושה חודשים עובד סוציאלי יצטרך לבקר בביתו של המטופל כדי לראות באמת שהכול בסדר ושהיחסים ביניהם הם תקינים, והטיפול הרפואי שהקשיש מקבל בצורה נאותה.

משה סוויסה: אחת לרבעון יצטרכו להגיש אלינו דוחות סוציאליים שבהם מפרטים את כל ממצאי הביקור במהלך השלושה חודשים.

משה סוויסה: ואם יש ממצאים חריגים אז כמובן הם צריכים להעביר אלינו.

רן כהן: יש לך בצוות שלך מספיק אנשים שיעברו על כל הדוחות האלה?

משה סוויסה: כן.

רן כהן: אחת לשלושה חודשים, אתם תקבלו ים של דוחות.

רן כהן: 43 אלף דוחות כל שלושה חודשים זה הרבה מאוד.

משה סוויסה: אנחנו נעשה מה שמוטל עלינו.

רן כהן: רבותיי בואו נתקדם.

רן כהן: שאלתי את השאלה הזאת שאם אפרים יגיד לי, יש לי את הכלל הזה אבל אין לי אנשים אז הוועדה תחליט לפנות לאוצר כדי שיתנו אנשים.

רן כהן: אין מה לעשות.

רן כהן: אם רוצים פיקוח שיהיה פיקוח.

משה סוויסה: הלשכה לא תגבה מעובד זר כספים מאלה שנקבעו בחוק.

משה סוויסה: הלשכה כמובן תתייחס לעובדים הזרים כמו שצריך, כמו שנהוג והלשכה תאתר מקום עבודה עבור אותו עובד זר שאכן הגיע על ידי היתר לארץ ושהוא לא יסתובב כאן סתם, אלא אכן ייושם למעסיק אחר.

משה סוויסה: וזו אחריות של הלשכה.

משה סוויסה: הלשכה מחויבת למצוא לעובד הזר עבודה וכמובן מצד שני היא כמובן צריכה לדאוג לאותו מטופל שאם הוא לא מרוצה מאותו עובד זר, הוא אכן יכול לפנות ללשכה ולקבל עובד זר אחר במקומו.

רן כהן: מה שאתה אומר בעצם אתה אומר ככה, ברגע נניח שלשכה כזאת מעסיקה אלף עובדים זרים אצל אלף מטופלים.

רן כהן: ובאלף האלה נשרו בשבוע מסוים עשרה, מסיבות של פטירה.

רן כהן: העשרה הללו הם קודם כל במאגר של הלשכה.

רן כהן: הם לא עוברים למאגר הכללי לאיזשהו מקום ארצי.

משה סוויסה: הם עדיין באחריות הלשכה.

רן כהן: העשרה הללו הם באחריותה של הלשכה להשמתם בעבודה אצל אחרים, קודם כל ממנה.

רן כהן: היא לא מעבירה אותם למאגר ארצי של משרד התמ"ת.

משה סוויסה: פעם שרשום עובד זר אצל הלשכה היא כרגע אחראית עליו.

משה סוויסה: היא לא יכולה להעביר אותו למאגר.

משה סוויסה: היא מחויבת לדאוג להשמה שלו אצל קשיש אחר.

משה סוויסה: בלשכה רשומים כמו שאתה אומר אלף מעסיקים.

משה סוויסה: יש גם אלף עובדים.

משה סוויסה: קורה שנפטרים וקורה שאחד העובדים הזרים לא מתאים לעבודה שלו אצל קשיש מסוים.

משה סוויסה: הלשכה צריכה לקחת את העובד הזר ולהתאים אותו ולשים אותו אצל מעסיק אחר.

משה סוויסה: זאת האחריות שלה.

רן כהן: והיה וכל העשרה מותאמים לעבוד עם חולי אלצהיימר ואין לה ביקוש לאף חולה אלצהיימר.

רן כהן: לעומת זה ללשכות אחרות יש.

משה סוויסה: הלשכות יכולה להעביר אותו ללשכה אחרת אבל היא לא מעבירה אותו למאגר.

משה סוויסה: המאגר זה מסך העובדים שלא רשומים בשום מקום.

משה סוויסה: ואם הלשכה לא תעמוד ביעד ההשמה של 97% אז היא צריכה לפנות למאגר שלנו ולהגיד שהיא צריכה משם עובדים.

משה סוויסה: במידה וזה יורד מסך החצי אחוז אז הוא בהיתר שלו מביא עובד זר מחוץ לארץ.

ניסים מורביה: ניסים מורביה.

ניסים מורביה: מטה מאבק הנכים.

ניסים מורביה: בהמשך למה שאתה אומר, אתה דיברת על המאגר ועל היציבות מבחינת

ניסים מורביה: כם בשמותיהם של כל העובדים הזרים.

ניסים מורביה: זאת אומרת יש לכם שליטה על הכול.

ניסים מורביה: מן הסתם זו שאלה אחרת.

ניסים מורביה: העובד הזר הותאם והכול טוב ויפה והוא נעלם מביתו של המטופל.

ניסים מורביה: מה קורה לגבי אותו מטופל שנשאר ללא עובד זר ומן הסתם רשום על שמו עובד זר שהוכנס לארץ בשבילו, מה קורה באותו רגע?

רן כהן: אם אני מבין נכון, מר מורביה, זה שמי שאחראי להחזיר את העובד או להביא עובד אחר תחתיו באותם הכישורים זו הלשכה.

ניסים מורביה: אבל הלשכה לא עושה את זה.

רן כהן: תבין, עדיין קודם כל ההסדר לא עובד.

רן כהן: על פי המודל שאני הבנתי מכאן הלשכה אחראית לזה שלאותו מטופל יהיה עובד.

יוסי בן דוד: יש הסדר שלא מאפשר לשום גוף במדינה ליצור איזושהי סנקציה כלפי העובד והעובד יכול להחליט בכל רגע נתון שהוא איננו רוצה לעבוד בגלל העיניים הכחולות של המטופל והוא עוזב ואין לאף אחד שום סנקציה להפעיל עליו אלא ללשכה יש אינטרס ליצור מצב של מקסימום אחוזי השמה, משום שמופעלת על הלשכה סנקציה במידה והיא לא עומדת באחוזי ההשמה.

יוסי בן דוד: לכן היא תפעיל את כל קסמה על העובד כדי שהוא ימשיך מועסק אצל אותו מעסיק כי אחרת מופעלים עליה סנקציות.

יוסי בן דוד: אבל אין לה שום כלי חוקי כנגד העובד ליצור איזשהו כלי שיכריח אותו או יאלץ אותו לפעול על פי רצונה של הלשכה ולהמשיך ולעבוד.

נעמי מורביה: הוא לא בדיוק נקרא לזה הוקסם מהתנאים והוא לקח את הרגליים שלו והלך.

נעמי מורביה: מה קורה לאותו נכה או לאותו קשיש שתלוי בטיפול יומיומי?

משה סוויסה: החל מתחילת הרפורמה החדשה לא יהיה רשום אצל העובד הזר באשרת שהייה שלו שהוא רשום אצל אדם מסוים.

משה סוויסה: יהיה באופן כללי רשום תחום הסיעוד.

משה סוויסה: הדבר השני, אם הרישום של המטופל והעובד הזר אצל לשכה פרטית, אם יש עובד זר שברח והשאיר נכה לבד, אז הלשכה הפרטית מחויבת להביא לו עובד אחר.

נעמי מורביה: מאיפה?

משה סוויסה: מהמאגר שיש לה.

משה סוויסה: הלשכה תהיה מחויבת להשים אצל אותו מטופל עובד זר מהמאגר.

משה סוויסה: ואם אין במאגר אנחנו נמצא גם לזה פתרון כי לא יכול להיות שאותו מטופל יישאר ללא טיפול.

אפרים כהן: יש לנו בעיה ואסור להתעלם ממנה.

אפרים כהן: על פי החלטת בג"ץ אין קבילה וכאילו שזה רשת שמכסה על הקבילה.

אפרים כהן: יש לנו בעיה שעובדים זרים לא ירצו להיות במקום שהוא קשה.

אפרים כהן: כתוצאה מכך מאי קבילה הוא יהיה בנדידה ובניוד.

אפרים כהן: ולכן יהיה ניוד ככה.

אפרים כהן: המקום הוא קשה, קשה לי לעבוד עם האיש הזה, אני לא כבול, יש לי מקום אחר יותר טוב שאני יכול לעבור אליו, אני עובר אליו.

אפרים כהן: יותר בעייתי.

אפרים כהן: תהיה תנועה בין הפריפריה למרכז הארץ.

אפרים כהן: כי אני כעובד זר עדיף לי להיות במרכז ולא בצפת שקר, ולא בדימונה שחם.

אפרים כהן: תתחיל להיות תנועה.

אפרים כהן: לכן קבענו ששלושה חודשים.

רן כהן: יעזבו מטופלים קשים וילכו ליותר קלים.

אפרים כהן: לא אמרנו שהכול ורוד והכול יפה והכול נהדר.

אפרים כהן: וחוץ מזה גם יש מגבלות למוגבלים.

אפרים כהן: לא תמיד יש להם את כל הנתינה לתת לעובד זר אז הם בבעיה.

אפרים כהן: הם תלויים בעובד הזר ותלויים גם בממסד.

אפרים כהן: צריכים לממן חלק מהעלות שלהם.

אפרים כהן: כי בלי זה ובלי זה אותו אדם הוא לא יכול להתקיים.

אפרים כהן: אנחנו ערים לבעיה.

אפרים כהן: אנחנו רוצים להתמודד עם הבעיה.

אפרים כהן: אנחנו רוצים להריץ את הנושא לפחות שיהיה יותר טוב ממה שהיה היום כי הסחר בעובדים והניצול של הנזקקים והחברות שאסור להן לעסוק בזה, כולם עוסקים בנושא ועושים מזה כסף.

אפרים כהן: הנושא הוא כלכלי ולכן המיסוד הוא בכך שיהיו רק אנשים שמורשים ואנחנו לא נצטרך להתמודד עם הרבה בעיות.

אפרים כהן: לכן התוכנית היא על הנייר היא נהדרת, עם הרבה חשיבה, עם הרבה אנשי מקצוע.

אפרים כהן: לא תהיה ברירה, אנחנו צריכים לחשוב על מה שאמרתי עכשיו בנושא של המוגבלים ובעיות קשות שהעובד זר רשאי להגיד שלום, יש לי מקום, יש לי 6 חדרים ולא בחדר וחצי, יש לי תנאים יותר טובים.

משה סוויסה: כדי להשלים את מה שאפרים כהן אמר לנכים קשים שיש להם שר"ם, אחד שמיושם אצלו עובד זר, העובד הזר לא יוכל לעזוב אותו אלא רק לאחר שלושה חודשים באם הוא ירצה.

הערה: גם לזה יבוא בג"ץ של "קו לעובד" בבוא הזמן.

רן כהן: לא כל דבר מאיימים בבג"ץ.

רן כהן: מה שבג"ץ יחליט המדינה תקיים.

משה סוויסה: הכוונה שלנו היא כדי לעזור באמת לנכים הקשים מאוד כי עד שהוא רק לומד איך להחליף לו את האינפוזיה.

משה סוויסה: אותו דבר אנחנו מכניסים שאם העובד הזר יוצא לחופשת מולדת מעל 14 יום אז הלשכה תהיה מחויבת לשים עובד זר אחר אצל המטופל כדי שלא יישאר לבד.

רן כהן: אם אני מבין נכון המטרה של הרפורמה במקרה הזה היא להגיע למצב במקרה הזה שבו גם המטופל יהיה לו כיסוי מלא אצל הלשכה לגבי הצרכים שלו, יש גם היום השביעי שהעובד הזר לא צריך לעבוד.

רן כהן: יש לו חופשה.

רן כהן: יש ביקורי מולדת.

רן כהן: יש מחלות.

רן כהן: יש כל מיני דברים.

רן כהן: המטופל צריך לקבל טיפול רציף.

רן כהן: עם זאת הלשכה גם תהיה אחראית על תנאי העבודה של העובד הזר.

רן כהן: בו זמנית על שניהם.

רן כהן: זה מה שהיה במידה רבה מאוד מחלה של חור ללא פתרון עד עכשיו.

משה סוויסה: לסיום, אני חושב שאם השיטה החדשה שהלשכות הפרטיות יתעסקו אך ורק בתחום של הסיעוד זה יחייב אותן להתמקצע, זה יחייב אותן להיות הרבה יותר יעילות, כשהמשימה היחידה שלהן זה לתת את הטיפול לאותו קשיש ולאותו מטופל בצורה הטובה ביותר שאנחנו כמובן נסייע ונפקח ונאכוף מלמעלה על כל הפעולות הללו.

רן כהן: שאלה אחרונה שלי לפני שאני מעביר את רשות הדיבור למשרדי הממשלה האחרים, האם היבוא של העובדים יכול להיות מכל מדינה?

רן כהן: כלומר הלשכה תהיה רשאית להביא מאיזו מדינה שהיא רוצה?

אפרים כהן: אני מעריך שברגע שניכנס ואני דיווחתי בישיבה שהיה פה פרופ' אקשטיין שאנחנו בתהליך של חתימת הסכמים בין מדינות, ופה נמצאת חברתי הגברת שטראוס, ואני מעריך שבזמן הקרוב ביותר נחתום, אז רק לאותן מדינות שאנחנו נחתום הסכמים בין מדינות יכנסו עובדים זרים על מנת שהם ישמרו ואנחנו נשמור.

רן כהן: עכשיו נכון להיום בעצם אפשר לייבא בעיקר מפיליפינים.

אפרים כהן: בנושא הסיעוד כן.

רן כהן: גם מנפל?

אפרים כהן: יש קצת נפלים ויש קצת הודים.

רן כהן: בנפל תהיה הכשרה של עובדים?

רן כהן: למיטב ידיעתי אין שם סידורי הכשרה.

אפרים כהן: יש.

רן כהן: התשובה של אפרים מספקת אותי.

רן כהן: אם באמת יהיו בעניין הזה הסכמים וזה יהיה כפוף להסכמים זה טוב.

רן כהן: שושנה את רוצה להשלים משהו לגבי חוקיות העניין, ראיית משרד התמ"ת מבחינה משפטית.

שושנה יטש: אני רק אתקן איזו נקודה שלא תהיה אי הבנה.

שושנה יטש: הנושא של עובד זר מחליף זה רק בחופשה של 21 יום בערך.

שושנה יטש: לא לתקופות קצרות.

שרה לוי: אני ד"ר שרה לוי ממשרד הבריאות.

שרה לוי: קודם כל אני מברכת על כל ניסיון שמנסה לפתור בעיה כל כך רגישה.

שרה לוי: יש לי בעיה עם הנושא של עובדת סוציאלית להערכת צרכים.

שרה לוי: יש לי דוגמה נהדרת בחוק ביטוח סיעוד שיש צרכים משתנים.

שרה לוי: הרי המטופל הוא סיעודי בגלל שיש לו ירידה או תפקודית או קוגניטיבית ואני חושבת שצריך לאפשר גם לאחיות את הערכת הצרכים ולא להתקבע רק לעובדים סוציאלים.

שרה לוי: זה גם יפתח פתח ויקל עליכם על כל התהליך בנושא הזה.

שרה לוי: אני חושבת שכדאי להוסיף את זה.

שרה לוי: תודה רבה.

קריאה: היכולת של המטפל לתת מענה לצרכים התפקודיים שלו רק אחות יכולה לאמוד את זה.

שרה לוי: אני רוצה להבין עוד משהו.

שרה לוי: עכשיו ממרכז אירופה אין קשר ולא יוכלו להגיע עובדים זרים?

אפרים כהן: לא כדאי להם להגיע לישראל.

אפרים כהן: הם מגיעים למקומות ששם מקבלים את היורו, יותר גבוה לבוא לישראל.

שרה לוי: אני רוצה להגיד לך שאוכלוסיה מאוד גדולה במדינת ישראל תצטער על כך מבחינת הזקנים.

אפרים כהן: נכון.

אפרים כהן: היום מביאים ממקומות שהעלויות שמה, עד שהוא מגיע לארץ צריך לשלם הרבה עבורו, וכשהוא מגיע לארץ אז הוא משולם בדולרים, בשקלים.

רן כהן: אני גם רוצה לשאול את ד"ר שרה לוי.

רן כהן: ממש בתחילת הדברים שלך נזכרתי שאני גם יושב ראש ועדת המשנה שמכינה את הרפורמה בבריאות הנפש.

רן כהן: ובעצם הרפורמה הזאת אמורה להעביר בתוך תקופה לא ארוכה את הטיפול בבריאות הנפש לקופות החולים.

רן כהן: עכשיו זה יוצר מצב שבו אותם אנשים שהם קשישים סיעודיים או אחרים שזקוקים לעובד זר יוצאים לחלוטין מרשות המדינה.

רן כהן: ואז השאלה איך אתם רואים את העניין הזה פועל מבחינה זאת של קופות החולים שאין להם שום קשר לקטע הזה.

רן כהן: ואני אומר את זה עכשיו כמי שרוצה להעביר את הרפורמה.

רן כהן: לא כמי שלא רוצה להעביר.

רן כהן: יש לכם איזה ראייה על העניין?

רביב סובל: מה עניין שמיטה להר סיני?

רן כהן: אני אגיד לך מה.

רן כהן: ראשית כי זה מתחבר אצלי.

רן כהן: אתה יודע שזה מתחבר אצלי כי אני גם יושב ראש הוועדה פה וגם יושב ראש הוועדה שם.

רן כהן: אני רוצה לדעת האם למשל בקופת חולים שמטפלת באותו קשיש יש לה איזו אינדיקציה, למשל, היא מגלה שאותו קשיש סובל מפגיעה מהעובד הזר.

רן כהן: עכשיו היא לא הולכת ישר למשטרה אלא היא אמורה להיות באיזשהו קשר נניח עם העובד הסוציאלי שמשרד התמ"ת מחייב שיהיה לכל לשכה כזאת כדי שיהיה הקשר הזה בין הקופה לבין העובד הסוציאלי.

שרה לוי: הקופה לא נותנת שירות לקשיש.

שרה לוי: יש מקומות שיש אשפוז בית או טיפול בית אז מי שנכנס לקטגוריה הזו אז היא נותנת את השירות הזה.

רן כהן: שרה אני מעריך שיכול להיות מצב שכן.

רן כהן: כי על מי אנחנו מדברים?

רן כהן: אנחנו מדבים על בריאות הנפש.

רן כהן: אם זה אותו קשיש נניח יש לו גם אלצהיימר אבל גם חס וחלילה מחלת נפש.

שרה לוי: אז הוא נכנס לאותה קטיגוריה.

אסתר רייס: אסתר רייס, הביטוח הלאומי.

אסתר רייס: יש חפיפה מאוד גדולה בין האוכלוסייה של סיעוד והאוכלוסייה של מקבלי היתרים לעובד מאחר שהם זקנים.

אסתר רייס: אז צריך לזכור שדווקא בחוק ביטוח סיעודי יש מנגנון שכולל והוועדה המקומית המקצועית, שכולל, כרגע זה שירותי בריאות כללית שהם עדיין מטפלים ב-92% מהזקנים הסיעודיים.

אסתר רייס: אז קופת חולים היא שותפה מלאה דרך גם אחיות שהן חברות בוועדה וגם אחיות במרפאה.

רן כהן: אם אני מבין נכון אז בעתיד זה יהיו כבר כול הקופות כיוון הרפורמה בבריאות הנפש תחיל את זה על כולם.

אסתר רייס: יש להניח שהקופות ייכנסו.

אפרים כהן: לא בכדי שרביב עכשיו נכנס אז אני רוצה לומר דבר חשוב שהנושא של המס או התשלום של 70 שקל לגבי מוגבלים,

רן כהן: אני אגיע לזה בהמשך הדיון וטוב שרביב סובל נכנס.

אפרים כהן: סיכמנו עם רביב שהנושא הזה המוגבלים לא ישלמו את ה-70 שקל בחודש.

רביב סובל: ישלמו רק המדרגה העליונה של מקבלי השר"ם תקבל תוספת של 70 שקל בשביל לשלם.

רביב סובל: כשהעברנו את הרפורמה בכנסת כבר זה היה כמעט לפני שנתיים באו נציגי הנכים ואמרו איך אנחנו נישא בתשלום של ה-70 שקלים.

רביב סובל: הרפורמה הזאת.

רביב סובל: הגלגול החקיקתי שלה עבר לפני שנה וחצי בכנסת ומאז אנחנו בתהליך של ישום ארוך שסוף סוף אמור לקרות בתחילת החודש הבא.

רביב סובל: היתה בקשה מצד הנכים לפטור אותם מהתשלום הזה של ה-70 שקל.

רביב סובל: באנו והסברנו לנציגי הנכים שאין אפשרות לפטור אותם כי אז ללשכה שמטפלת בהם לא יהיה איך לממן את הטיפול בעובד הזר.

רן כהן: היא מקבלת 2000 שקל עם ההשמה.

רביב סובל: גם היום הנכים מממנים את העלויות ההבאה של העובדים הזרים שלהם.

רביב סובל: גם הטענה הזאת של ה-2000 שקל עלתה והסברנו שגם היום הנכים נושאים בעלויות של הבאת עובד זר, לפעמים הרבה יותר מאלפיים שקל על מנת להביא את העובד הזר לישראל.

רביב סובל: בשביל לאתר אותו ולהביא אותו זה גם עולה כסף.

רביב סובל: ולכן בזה שהיום נדרש תשלום עבור הבאת העובד הזר אין בזה משום חידוש.

רביב סובל: לכן בעניין הזה הרפורמה לא שינתה.

רביב סובל: הם נשאו בעלויות של הבאת העובד הזר לפני ואין סיבה שגם בעתיד הם לא ישאו בעלויות של הבאת העובד הזר.

רן כהן: פה גם אין עזרה של הביטוח הלאומי, נכון?

רן כהן: והמטופל או הסיעודי צריך להוציא את זה ממקורותיו שזה לא פשוט.

רביב סובל: בנוגע ל-70 שקל שזה היום תשלום שהנכים לא נשאו בו עד היום, הם ביקשו לפטור אותם מהתשלום הזה.

רביב סובל: אמרנו אי אפשר לפטור מהתשלום כיוון שאז לא יהיה לחברה שמטפלת ומלווה את הנושא לאורך כל הדרך.

רביב סובל: המספר 70 הוא לא קדוש.

רביב סובל: כיוון שהוא מספר מקסימום.

רביב סובל: זה עד 70 שקל.

רביב סובל: המטרה היתה להגן על הקשישים והנכים על מנת שלא ייגבה מהם יותר מ-70 שקלים.

רביב סובל: קבענו לזה מחיר מקסימום כי היתה טענה שבשוק הזה מדובר באנשים חלשים, ניסו לעשוק אותם, לגבות מהם יותר כסף ממה שבאמת צריך.

רביב סובל: אמרנו אוקיי, מספר של 70 שקל.

רביב סובל: זו היתה ההערכה שבוצעה בוועדה.

רביב סובל: זה סכום שאמור לכסות את כול מגוון השירותים שלשכה פרטית אמורה לתת כאשר כמובן זה מחיר מקסימום.

רביב סובל: זה עד 70 שקל.

רביב סובל: יש כל כך הרבה חברות סיעוד.

רביב סובל: אני מניח שמי שיוכל לתת את זה ב-60, יגבה 60.

רן כהן: אתה אומר נכים.

רן כהן: אתה מתכוון לכל האנשים שמעסיקים עובד זר בסיעוד?

רביב סובל: אני מדבר על נכים קשים שהם אלה שלגביהם נקבע.

נעמי מורביה: 150% יקבלו את התוספת של ה-70.

רן כהן: איזה חלק זה מתוך כלל הנכים?

נעמי מורביה: 150% בערך חמשת אלפים.

רן כהן: חמשת אלפים והם כולם מעסיקים עובדים זרים.

רביב סובל: והקבוצה הזאת תקבל תוספת 70 שקל בקצבה שלה.

רן כהן: איפה היא תקבל את זה, בביטוח הלאומי?

רביב סובל: כן, כן.

רן כהן: מהרגע שבו מתחיל ההסדר תהיה הנחייה לעשות את זה?

רן כהן: אסתר זה ישנו אצלכם בהנחיות?

אסתר רייס: אתה מדבר על נכים ולא על זקנים.

אסתר רייס: נכים קשים.

רן כהן: נעבור לדוברים האחרים.

רן כהן: הראשון שביקש רשות דיבור בצורה מסודרת הוא נציג "קן לזקן" יהורם הל.

יהורם הל: אני אקדים רק במשפט קצר.

יהורם הל: כשאני אומר זקן אני מתכוון לזקן, ומטפל – מטפלת, שלא יאשימו את "קן לזקן".

יהורם הל: אני שמח בשם "קן לזקן" לשמוע על הרפורמה.

יהורם הל: אבל אני מצטער ומי שלא יודע "קן לזקן" זה ארגון ארצי שפועל לשמירה וקידום זכויות הזקנים בישראל.

יהורם הל: זה הארגון היחידי שעוסק בנושא הזה לשמו ולא כגוף שנותן גם שירותים או רק שירותים.

יהורם הל: אני מצטער שאנחנו לא זומנו בכול התהליך הזה של הרפורמה להביע את דעתנו ועמדתנו בנושא.

יהורם הל: הקו המנחה שצריך להוביל את הנושא של הרפורמה, והיא לא נשמעת לי רע, שלא תבינו אותי לא טוב, הוא טובת הזקן.

יהורם הל: וכשמדברים על טובת הזקן אז הערת אדוני היושב ראש ובצדק, ומה יהיה בדימונה?

יהורם הל: ונתת את דימונה כמשל, לא כעובדה.

יהורם הל: אז נכון שלכוחות השוק יש את הכוחות שלהם ואם יהיו צריכים לעובדים זרים בדימונה או בירוחם או באילת אז סביר להניח, אבל לא בטוח, יהיה מה שקוראים כרגע לשכה, ואנחנו קראנו לזה בזמנו חברת כוח אדם סיעודית לעובדים זרים.

יהורם הל: אבל יש עוד שיטה שאפשר היה להפעיל אותה כמו שהמדינה הפעילה את זה בנושא של מכרזים לנושא של שירותי כוח אדם למשרדי הממשלה.

יהורם הל: לא יכולה להגיש חברת כוח אדם מכרז אם אין לה משרדים בשתי ערים גדולות, ירושלים, תל אביב, חיפה, באר שבע, אולי אחר כך נוסף עוד נצרת.

יהורם הל: אז אותו דבר אפשר גם להפעיל פה.

יהורם הל: לא יכולה לשכת כוח אדם כזאת לעובדים סיעודיים להיות חברה בגוף הזה של ה-150 או 170 או 200 חברות שיאושרו, אם אין לה בנוסף לבאר שבע איזשהו סניף, משרד.

רן כהן: בוא אני אשכלל לך את השיטה.

רן כהן: אתה אומר שיהיה לה אחד בצפון, צפונה מתל אביב ואחד בדרום, דרומה מאשקלון.

יהורם הל: שייתן מענה לצרכים של הזקנים האלה ולא יצטרכו לנסוע מהפריפריה.

יהורם הל: אני למיטב הכרתי את הנושא של חברות סיעודיות היום כשמשימים עובד זר דרך לשכת אחרת גובים שוב את הכסף.

יהורם הל: השאלה הסכום הזה החד פעמי הוא בדרך כלל סכום די גבוה.

רן כהן: התשובה היתה שאת זה הוא לא משלם פעם נוספת.

יהורם הל: אני מדגיש את זה שאני רוצה לקוות שאכן גם יהיה פיקוח על זה.

יהורם הל: לא מדבר על 3 חודשים.

יהורם הל: גם אחרי שנה.

רן כהן: מה שנכון רביב לא שמע את האמירה הזו.

רן כהן: וטוב שהוא עכשיו שומע.

רן כהן: אתה יודע את זה רביב?

רן כהן: שאם אדם מטופל עובר מלשכה אחת ללשכה שנייה הוא לא צריך לשלם עוד פעם את האלפיים מההתחלה.

רביב סובל: אם הוא עובר, יש לו עובד ועד היום הם היו רשומים בלשכה אחת, הם עברו ללשכה שנייה, הוא לא צריך להביא עובד, אז בוודאי שהוא לא צריך לשלם אלפיים.

רביב סובל: אם הוא נפרד מהעובד אז צריך להביא עובד.

רן כהן: שאדם שזקוק לעובד זר פונה ללשכה אחת משלם את האלפיים, מתחילים לטפל בו.

רן כהן: נכשל או לא נכשל עם עובד זר ראשון.

רן כהן: מתייאש מהטיפול של הלשכה.

רן כהן: עובר ללשכה אחרת.

רן כהן: אומרים לו, בסדר, תודה רבה.

רן כהן: תשלם אלפיים ואחרי זה כל חודש 70 שקל.

רן כהן: בקיצור אלפיים ועוד אלפיים ועוד אלפיים הבן אדם ימות מרעב.

אמיר: זה בקשר להבאת עובד זר מחו"ל.

אמיר: אם הוא יעבור לשכה יציעו לו מישהו מהמאגר בישראל.

רן כהן: אני מבין שאלפיים זה רק בגין הבאת עובד זר מחו"ל.

רן כהן: אבל אם הלשכה הזאת מחליפה את העובד הזר בעובד זר אחר מחו"ל הוא לא צריך לשלם עוד פעם אלפיים.

יוסי בן דוד: הלשכה שגבתה ממך אלפיים שקל מחוייבת לתת לך שירות עד תום.

יוסי בן דוד: אלא אם כן החלטת אתה לעבור ללשכה אחרת מטעמיך אתה.

יוסי בן דוד: אם בחרת לעבור ללשכה אחרת לקבל שירות, הלשכה האחרת רשאית, היא יכולה להתחשב, אבל היא רשאית לגבות אלפיים.

רן כהן: המשמעות של מה שאתה אומר שתהיה קבילה של המטופל ללשכה.

רן כהן: הוא צריך לשלם עוד אלפיים שקל.

רן כהן: שיישאר כבר בלשכה שלו.

רן כהן: למרות שהטיפול הוא לא טוב.

יהורם הל: אני שמח שהנקודה הזו עלתה וכול האי בהירויות והטענות נשמעות לכאן ולכאן כי זה אומר שהנושא הזה לא סגור ואי אפשר ואסור, אם אנחנו מדברים על טובת הזקן, אי אפשר לכבול את הזקן ללשכה אחת שבה לא יקבל את השירות כמו שצריך ואם הוא יהיה כבול אליה אז התוצאה תהיה שהזקן ייפגע בטיפול שניתן לו.

יהורם הל: וצריך לשים לב לזה.

יהורם הל: וזו אחת הסיבות שאני אומר חבל שאנחנו לא היינו שותפים לדיונים.

יהורם הל: הנושא של ה-70 שקל הוא לטעמי מקומם.

יהורם הל: צריך לחשוב עליו עוד פעם.

רן כהן: צריך לקבוע שאדם לא ישלם, נניח מביאים עובד זר לטיפול ארבע שנים, נניח ממוצע, אז אדם לא ישלם בכל ארבע השנים האלה את האלפיים שקל.

עמיקם אבן חן: צריך למנות כלכלן שהוא יבדוק את כל העלויות שמושתתות על החברות והוא יקבע את הסכומים, מפני שעד לרגע זה, אני מבקש לעשות סדר בעניין.

רן כהן: אנחנו ועדה של הכנסת, לא ממנים כלכלנים.

רן כהן: מי שישנו הוא משרד התמ"ת, משרד האוצר.

יהורם הל: דבר אחרון שאני רוצה להגיד זה בנושא של בדיקות תפקוד.

יהורם הל: ואנחנו בנושא של בדיקות תפקוד עובדים סוציאליים, אחיות, אנחנו נתקלים בהמון המון טענות על בדיקות שפוגעות בזקנים ואני אומר את זה בלשון המעטה, פוגעות בזקנים, גורמים להם להשפלות ולפגיעה באני שלהם וגם בנושא הזה היה כדאי לתת את הדעת על שיפור ושינוי בגישה.

יהורם הל: תודה רבה.

רן כהן: חבר הכנסת יעקב כהן שאלה.

יעקב כהן: אני רציתי באמת להתייחס לנושא כול המעבר והמהלך שהזקנים עוברים עד שהם מקבלים את האישור לעובד זר.

יעקב כהן: רבותיי באים לאדם זקן, אדם שלא מסוגל לעשות שום דבר ואני מדבר לא משמועות, לא מהעיתונות, אנשים שאני יושב ובאים אלי ללשכה.

יעקב כהן: שאלו זקנה את יכולה לכפתר את החולצה, אז היא אמרה כן.

יעקב כהן: אז היא לא צריכה לקבל עובד זר.

יעקב כהן: היא לא יכולה להתרחץ, היא לא יכולה להוציא מהפריג'דר, היא לא יכולה להאכיל את עצמה, היא לא יכולה לבשל, כבר לא מדברים, אז מה זה אם היא יכולה לכפתר את החולצה.

יעקב כהן: ואני רוצה שתדעו הזקנים האלה בדרך כלל דווקא אוהבים לשמור על הכבוד שלהם, בדרך כלל, והם לא יגידו שהם לא יכולים.

יעקב כהן: הם אוהבים להגיד שהם כן יכולים והם רוצים עוד למצוא את השביב אור הזה שהם יכולים יעני.

יעקב כהן: אבל אני מדבר זקנים שהמשפחה חייבת לטפל בהם יום יום, ועושים תורנות בין בני המשפחה והזקן נופל בין הכיסאות.

יעקב כהן: מה יש?

יעקב כהן: איזה שאלות ששואלים.

יעקב כהן: זה בושה.

יעקב כהן: אני אומר את זה לא מסיפור אחד.

יעקב כהן: כל הדבר הזה צריך לעבור רוויזיה.

יעקב כהן: אפשר לראות אדם מה הוא מסוגל לעשות ולא להטריד סתם.

יעקב כהן: זה דבר אחד ואני חושב שחייבים לטפל בזה למה שפשוט מאוד אני מכיר זקנים שהם לא מסוגלים לכלום ומתחלפים נכדים ושכנים וקרובים, זה לא הפתרון שהמדינה צריכה לתת לזקן הזה.

רן כהן: חבר הכנסת יעקב כהן, זה לא שייך לרפורמה.

רן כהן: זה שייך למה שהביטוח הלאומי נותן כאישור.

שרה לוי: אבל אני מוכרחה להתפרץ.

שרה לוי: הסוגיה הזאת נידונה בוועדת הרווחה והבריאות בכנסת, והיא נבדקה והוקמה ועדה ומי שלא בקי בזה, השתנו העקרונות ונכנסים ברגישות מקסימלית.

יעקב כהן: אני מדבר משהו בחודש האחרון.

אסתר רייס: אנחנו עושים משהו כ-11 או 12 אלף הערכות בחודש.

אסתר רייס: יש היום 130 אלף זכאים לסיעוד.

רן כהן: השבוע יצא לי לדבר עם חברת הכנסת לשעבר אורה נמיר.

רן כהן: אני ישבתי בוועדה בראשותה כשחוקקנו את חוק הסיעוד והזכרתי לה שכאשר חוקקנו את החוק דובר על כך שיהיו 17 אלף.

רן כהן: 17 אלף אמרו זה מספר הגג של אנשים שיזכו לקצבת סיעוד.

רן כהן: היום זה 130 אלף.

אסתר רייס: ואין לנו זמן לעשות על זה דיון אבל אני אגיד שעושות את זה נשות מקצוע מאוד רציניות.

אסתר רייס: הן מתנהגות ברגישות.

אסתר רייס: אני בטוחה שבהיקפים כאלה יכולה להיות פה ושם תלונה, ושאפשר להפנות אלינו.

אסתר רייס: אבל הגיע הזמן להפסיק להטיל דופי בציבור מקצועי שעושה את העבודה שלו.

רוני בונדי: שני דברים.

רוני בונדי: קודם כל אני צריך לומר דברים בשבחו של אפרים.

רוני בונדי: באמת פגש לפחות למיטב ידיעתי, פגש את כולם והיה קשוב, וחלק מהדברים שינה, וחלק מהדברים לא שינה, וטוב ויפה.

רוני בונדי: אבל שני דברים.

רוני בונדי: אחד, למרות שזה לא אינטרס מי שעם תווית כלכלית אני לא מבין למה מטפל שלוקחים מתוך המאגר צריך לשלם שוב פעם אלפיים שקל.

רן כהן: לא צריך.

רן כהן: לדעתי לא צריך.

רוני בונדי: הדבר השני הוא יותר פרוצידוראלי, אני אקרא לזה.

רוני בונדי: זה דבר מהותי.

רוני בונדי: החליטה המנהלת ובצדק שצריכה להיות צורת התחשבנות נפרדת.

רוני בונדי: נאמר בהתחלה למיטב זכרוני על ידי המנהלת בטרם בג"ץ ובג"ץ לא פסל את זה, יש חברות סיעוד, ואני מדבר בעיקר על החברות הגדולות של הסיעוד יכולות להקים גם תאגיד והגישו בקשה והתחשבנות נפרדת ועובדת סוציאלית וכו' וכל מה שצריך על פי הנהלים, אני לא בא לשנות את הנהלים.

רוני בונדי: למה לא יכולה חברת סיעוד גדולה או עמותה כמו מטב אם היא מקימה כבר תאגיד וקיבלה את האישור להוציא לא רק עוד כספים אלא למנות עוד מנכ"ל נוסף.

רוני בונדי: למה להעמיס את העניין.

רוני בונדי: אם יש צורת התחשבנות נפרדת יש פיקוח מלא, עומדים בכל התנאים, למה להקשות ולעשות התחשבנות נפרדת, חברת בת, אני לא יודע איך לקרוא לזה.

רוני בונדי: הרי בכל מקרה זה יהיה תחת אותה כותרת.

רוני בונדי: אז למה לבוא ולהקשות?

שמחה בניטה: דוקא אתה שאתה באמת סמל בנושאים החברתיים ובאמת אתה נושא את הדגל החברתי נותן במה לקחת כסף מהאוכלוסייה הכי חלשה בחברה הישראלית.

שמחה בניטה: קודם כל להמשיך את המטרה עם הדגל שלך ולעמוד על שתי הרגליים האחוריות על הגזל הזה, על השוד הזה, הוא לא מוצדק.

שמחה בניטה: ואני אומרת לך הם לא צריכים את ה-70 שקל שלנו.

שמחה בניטה: זה רק להעשיר את הקופות שלהם.

שמחה בניטה: הם לא צריכים את האלפיים שקל כי זה גם להעשיר את הקופות שלהם.

שמחה בניטה: ואנשי האוצר וההיתממות שלהם שהם אומרים שהיו משלמים יותר אז אני אומרת לך שהרבה חברות כדי להביא עובד זר לא היו לוקחות שקל מנכה.

שמחה בניטה: כאן אתה נותן להם גם גושפנקה ומחויבות לקחת כסף וגם הם ימשיכו לעשות את העסקים שלהם כפי שהיה, מה שהיה זה מה שיהיה כי אתה מכיר את העם היהודי, אז גם לגזול מאנשים שאין להם וגם לתת לחברות האלה להתעשר אני חושבת שזה מחטיא את המטרה של הוועדה ובטח שאת המטרה שלך בקידום הנושאים החברתיים.

שמחה בניטה: ולענייננו אני אומרת לך שמסתובבים הרבה מאוד עובדים ללא עבודה.

שמחה בניטה: ואני אומרת לך ללא עבודה.

שמחה בניטה: קודם כל אלה שמביאים אותם ברגע שמנחיתים אותם בארץ מודיעים להם שהחולה שלהם נפטר.

שמחה בניטה: איך שהם נוחתים, הם לא יודעים מי החולה, אבל הוא נפטר.

שמחה בניטה: הוא לא נפטר לפני שהם הגיעו.

שמחה בניטה: הוא נפטר בדיוק ביום שהם הגיעו.

שמחה בניטה: ואת הדברים האלה, ואת כל האסונות האלה שמסתובבים, קודם כל, שהם יקחו את האחריות, כל חברה תיקח את האחריות על המאגר הזה שפתאום מסתובב ויתחילו לספק את זה לחולים, לנכים ולקשישים.

שמחה בניטה: במקום לדבר על זה על העניין הזה של היבוא ורק שהם יביאו הם יקחו את האלפיים שקל.

שמחה בניטה: בנוסף לזה נציג האוצר וגם הם דיברו על זה שאם אני עוברת מתאגיד לתאגיד אז בטח שאני צריכה לשלם.

שמחה בניטה: למה ?

שמחה בניטה: כיוון שאני עברת ממקום מסוים.

שמחה בניטה: כמו שהחלפתי איש טלוויזיה.

שמחה בניטה: עם כל הכבוד טכנאי טלוויזיה זה לא שירות לקשישים, לנכים בחיים שלהם.

שמחה בניטה: עם כל הכבוד אז מי שלא סיפק את השירות הנכון שיחזיר במטותא בכבודו את האלפיים שקל לקשיש שיוכל עם האלפיים האלה ללכת למישהו אחר.

שמחה בניטה: ואם הוא נעזר חודש חודשיים, אז שיורידו את החלק היחסי שהוא נעזר בחברה ויחזירו לו את הכסף כדי שהוא יצטרך רק לעשות את ההשלמה.

שמחה בניטה: אבל לא להגיד לו אדוני, נתנו לך, וזה יהיה אינטרס בין כל החברות והאומלל הזה ימשיך לשלם אלפיים שקל.

שמחה בניטה: את ה-70 שקל אני אומרת לך אני רוצה לדעת מה הסנקציות שיהיו על אנשים שלא ישלמו את ה-70 שקל.

שמחה בניטה: אני רוצה לדעת.

שמחה בניטה: אני יודעת שאף נכה לא ישלם 70 שקל.

רן כהן: אז אם לא יפקחו להם על האיכות של העובד הזר זה בעיה.

רן כהן: זה מפיל את כל הרפורמה.

רן כהן: אני הבנתי.

שמחה בניטה: רן הנכים לא ישלמו את זה.

שמחה בניטה: והעובדים שנמצאים אצל הנכים יישארו אצל הנכים.

שמחה בניטה: והנכים לא יהיו הפראיירים של המדינה ויתנו לחברי הכנסת, בית המחוקקים הזה לחוקק חוקים שהמדינה לא נותנת להם.

רן כהן: זה לא חוק.

שמחה בניטה: וגם תקנה וגם רפורמה.

שמחה בניטה: וכל דבר שלא יהיה.

שמחה בניטה: לא יכול להיות שמבית המחוקקים יצאו רפורמות וגזרות על אוכלוסייה חלשה כאשר האוצר ונציג האוצר יודע, הוא לא נותן מענה כלכלי לאותם אנשים.

רן כהן: אני מודה לך.

רן כהן: אני מקבל בברכה את חבר הכנסת יורם מרציאנו, ידידי לחקיקה מחדש של חוק הדיור הציבורי.

יוסי בן דוד: מאחר והוקצבה לי דקה אחת אין ברירה, הנושא המרכזי שמדברים עליו כאן אני רואה את התשלום של אלפיים שקל ואני חייב להתייחס לעניין הזה.

יוסי בן דוד: הנוהל החדש שיוצא לדרך עושה חסד גדול מאוד עם ציבור הקשישים ומקבלי השירותים האלה.

יוסי בן דוד: משום שהנוהל הזה מביא אחריות גדולה מאוד מצד הלשכות ומטיל על הלשכות הרבה מאוד דברים שלא היו קיימים עד היום, ובכך בעצם מעצים את מתן השירות של הלשכות לקשיש.

יוסי בן דוד: אי אפשר מצד אחד ללכת לנוהל שבאמת מגדיל באופן משמעותי את רמת השירותים לקשיש ולהגיד זה ללא תשלום.

יוסי בן דוד: על זה לא מקבלים כסף.

יוסי בן דוד: אנחנו רוצים לתת שירותים בלי כסף.

רן כהן: זאת לא הבעיה.

רן כהן: הבעיה שלקש

רן כהן: יש הזה אין מאיפה לשלם.

יוסי בן דוד: אם הגברת בניטה היתה לומדת את הנוהל היא לא היתה אומרת את הדברים שהיא אמרה משום שבעצם בעת הגעתו של העובד ארצה בנוהל החדש חלה חובה על כל לשכה לדווח על כל צעד בכל שנייה מרגע נחיתתו של העובד בארץ ונגמרו כל הדברים האלה.

יוסי בן דוד: ואם היית קוראת את הנוהל לא היית מעירה את ההערות האלה.

נעמי מורביה: קודם כל אני רוצה לברך על הרפורמה כי כן טרחתי וכן קראתי אותה, ואני חושבת שברפורמה יש בשורות ויש דברים שאנחנו ציפינו להם מזה זמן רב.

נעמי מורביה: אבל, ובזה אני סומכת עליך יושב ראש הוועדה, אתה בעל הגישה החברתית, אתה שאוזניו כרויות, וכשאני רואה על ידך את יורם מרציאנו אני בכלל נרגעת, אני יודעת שדואגים לנו.

נעמי מורביה: תעשו לנו טובה.

נעמי מורביה: פעם אחת אל תשפטו אותנו דרך החור של השקל.

נעמי מורביה: חבר'ה לא אכפת לי כמה החברות האלה מרוויחות.

נעמי מורביה: אף אחד לא מקים חברה לשם שמיים.

נעמי מורביה: בן אדם שהוא מקים חברה זה כי הוא רוצה להרוויח.

נעמי מורביה: ואם הוא הרוויח במשך השנים והרוויח מאוד יפה שיבושם לו אבל את ה-70 שקל תמצאו דרך או להסיר או לפצות את כלל מקבלי השר"ם.

נעמי מורביה: לא רק את מקבלי האחוז הגבוה ביותר.

נעמי מורביה: כי גם מי שמקבל 50% שר"ם הוא עדיין נזקק לעזרה והוא עדיין רוכש את השירותים.

נעמי מורביה: עכשיו בקשר לאלפיים שקל.

נעמי מורביה: האלפיים שקל האלה אני באיזשהו מקום ציפיתי באמת ציפיתי מהאנשים הנכבדים שישבו וטרחו והוציאו מתחת ידם מסמך מדהים, ציפינו לו זמן רב, באמת, של לקיחת אחריות וחשיבה לטווח ארוך אבל הנושא של האלפיים שקל היה צריך לחשוב אם מדובר בסך הכל בסכום חד פעמי בהנחה שהלשכות מתנהלות כהלכה וכפי שצריך ולא צריך להחליף עובד כל יום, צריך למצוא מקור מימון לאלפיים שקל האלה.

נעמי מורביה: שתבינו שהשר"ם משולם 12 פעמים בשנה, לא 13 פעמים בשנה.

נעמי מורביה: אין לנו מהיכן לדלות את הכספים הנוספים האלה.

אריאלה בן צור: אני מודים על הרפורמה למרות שאנחנו הלשכות הפרטיות על פניו דומה שהאינטרס שלנו הוא רק כלכלי אבל האמת שאנחנו מודים על הרפורמה לאפרים ולצוות בגלל שבאמת הגיע הזמן לעשות סדר.

אריאלה בן צור: אנחנו מקבלים את הסדר.

אריאלה בן צור: אני מניחה שתוך כדי תנועה עוד יגיעו דברים, ישתנו דברים.

אריאלה בן צור: חייבים לצאת אל הדרך.

אריאלה בן צור: אני עדיין בעניין הזה שיוסי בן דוד הזכיר, את העניין הזה של התשלום.

אריאלה בן צור: התשלום נובע מהעניין של השירות שאנחנו אמורים לתת, אם זה בעניין של העובדת הסוציאלית, אם זה בעניין בקורי הבית, אם זה בעניין של האחריות שלנו כלפי המשפחות ואל מול המטופלים ואל מול המטפלים.

אריאלה בן צור: יש לנו רק עוד בעיה אחת שאולי תוך כדי תנועה נוכל לעשות אותה, זה העניין של העצמת העובד הזר.

אריאלה בן צור: מגיעות לו כל הזכויות.

אריאלה בן צור: מכיוון שאין עדיין חוק עובדים זרים אנחנו משיתים את חוק העבודה הישראלי על העובדים הזרים ולפעמים זה לרועץ.

אריאלה בן צור: לא תמיד מה שמתאים לעובד הישראלי מתאים לעובד הזר.

אריאלה בן צור: ולכן אני מקווה שבהמשך הדרך תהיה גם בעניין הזה איזו אמירה.

אריאלה בן צור: בעניין של האכיפה אנחנו נצטרך למצוא קצת יותר דרכים.

עמיקם אבן חן: יש מספר רב של נושאים חשובים מאין כמותם שלא הועלו וכמובן שהזמן לא מאפשר את זה.

עמיקם אבן חן: נתחיל דווקא מדבר שפוגע בימים אלה ויפגע בכל אלה שדורשים את השירות הזה, החולים הסיעודיים.

עמיקם אבן חן: אי הארכת הרישיונות, מה שקורה עכשיו, ועד למועד שלא ידוע כבר מעמיד אותם במצב שהם לא יודעים למי הם פונים ויש כאלה שמשלמים כסף ולא יראו אותו בחזרה ולא יקבלו את השירות.

אפרים כהן: יש הארכה עד סוף החודש.

אלי: אני מסתכל על חברות כוח אדם רק כחברות כלכליות שרוצות לעשות כסף.

אלי: הם לא אנשים שרוצים לעשות לטובת המטופלים או הקשישים.

אלי: אנחנו צריכים לצאת מתוך הנחה שהעובד הזר והמטופל זה עניין של קשר חימי שנוצר בין העובד והמטופל.

אלי: מטבע הדברים צריך לקחת בחשבון שיהיו הרבה תחלופות ואני לא בטוח שחברות כוח אדם יהיו מוכנות לעשות את התחלופה הזאת בין המטפל והעובד.

אלי: בשנים האחרונות פרסמו בעצם כל ההגנות שהיו לאנשים עם מוגבלויות או אנשים קשישים שהיה להם אפשרות להחזיק את העובד הזר עד היום באופן שיטתי כל ההגנות שהיו לאותם מעסיקים נשללו מהם על ידי כל מיני חוקים ותקנות.

אלי: אז אני אומר שהוועדה צריכה לחשוב באמת באיזו צורה להגן על המעסיקים.

אלי: לא רק על העובדים.

אלי: וזה נראה חשוד בעיניי שיש כרישי כוח אדם שנמצאים כאן שהאינטרס שלהם זה רק כוח כלכלי והם מסנגרים על כמה הם טובים.

אלי: אני חושד בהם ואני חושב שצריך לפתוח את זה גם לאנשים אחרים.

אלי: למשל אם יש עובדים, עד היום אנשים עם מוגבלויות לא היו צריכים לשלם את כל הדברים האלה.

אלי: אם יש לי עובד ונניח יש לו אח בחוץ לארץ אז אני יכלתי להביא אותו בלי לשלם שום דבר.

אלי: אז למה אני צריך להיכנס להוצאות אסטרונומיות כאלה שבעצם כל ההוצאות הולכות לקופה הפרטית של חבורת כוח אדם.

שושנה יטש: שאלו למה צריכים להקים חברה נפרדת.

שושנה יטש: זה דבר שנדון בבג"ץ.

שושנה יטש: רצינו להקל בנושא הזה.

שושנה יטש: בג"ץ אמר שיש פה עניין של אפליה.

שושנה יטש: כל החברות צריכות שיהיה להם מנכ"ל נפרד וצוות נפרד, הנהלת חשבונות נפרדת.

שושנה יטש: אני רציתי להסביר שאלפיים שקל חל בכל השמה ולא רק בהשמה מחו"ל.

רן כהן: גם מתוך המאגר בארץ.

רן כהן: אז זה לא צריך להיות.

שושנה יטש: פעם בשנה אבל כשהלשכה פרטית משימה עובד אצל מעסיק היא עושה פעולה, היא מתאימה את העובד למעסיק.

רן כהן: אבל עובד שנמצא במאגר כבר הביאו אותו.

רן כהן: מישהו כבר שילם עליו אלפיים שקל.

שושנה יטש: לא.

שושנה יטש: האלפיים שקל זה בעד ההשמה.

שושנה יטש: זאת העבודה של לשכה פרטית.

שושנה יטש: דברתם על הפרברים.

שושנה יטש: זה גם כן דבר שנדון בבג"ץ.

רן כהן: טוב רבותיי.

רן כהן: אפרים מה שרציתי להבין זה לגבי שלב המעבר.

רן כהן: נכון להיום אמרת בתחילת הישיבה יש בארץ 43 אלף עובדים זרים בסיעוד.

רן כהן: מה קורה שבו מתחילה הרפורמה, לא משנה ב-1 ביולי או ב-15 ביולי.

רן כהן: כל ה-43 אלף האלה נרשמים?

רן כהן: צריך לשלם בשבילם את האלפיים שקל?

אפרים כהן: לא.

אפרים כהן: לא.

אפרים כהן: שום דבר.

רן כהן: אז מה קורה.

רן כהן: הם צריכים להירשם בלשכה והלשכה תטפל בהם באופן שוטף.

אפרים כהן: יינתן זמן לכל לשכה לרשום את העובדים שהיא אחראית עליהם.

אפרים כהן: הרישום הזה ייעשה גם על ידינו.

אפרים כהן: יהיה שם המעסיק ושם העובד שתהיה לנו שליטה גם לצורכי אכיפה, גם לצורכי בקרה וגם אנחנו עומדים לעשות עוד דבר חשוב.

אפרים כהן: ישנם עובדות זרות היום שבאו באשרה של סיעוד.

אפרים כהן: הן נמצאות בבית החזק ולא אצל הסיעודי.

אפרים כהן: אנחנו נעשה את המאמץ הדרוש על מנת לאתר אותן מיד, לסגור את שמי הארץ, עם כל הכבוד.

רן כהן: אני רוצה לסכם את הישיבה.

רן כהן: משפט של חבר הכנסת מרציאנו.

יורם מרציאנו: אני הגעתי באיחור ולא הייתי ער לכל הדיון פה אבל לפחות משיחות שאני קיימתי עם חלק מחברות כוח האדם, עם יוסי בן דוד שאני מכיר אותו, למען הגילוי הנאות, אני יכול לברך שגם חברות כוח האדם מברכות על הרפורמה הזאת.

יורם מרציאנו: עמדתי שם על עניין הקשיש.

יורם מרציאנו: אני יודע שבעניין הזה הם מתכוונים לכבד את הקשיש ולדאוג לקשיש.

יורם מרציאנו: מה שהכי חשוב לי שאנחנו כוועדה ואני מכיר את הרגישות שלך נחשוב שחברות כוח האדם זה דבר חשוב מאוד, צריך לדאוג והכול בסדר אבל עלינו מוטלת האחריות לדאוג למטופל.

יורם מרציאנו: ואת זה לא נשכח לרגע.

רן כהן: בעקבות הדברים של חבר הכנסת מרציאנו אני רוצה לסכם את הישיבה בתקווה שהסיכום הזה מקובל גם עליו.

רן כהן: קודם כל הוועדה מברכת על הרפורמה.

רן כהן: אנחנו רואים בזה שינוי חשוב שבא לתת שירות טוב יותר למטופלים ולשמור על הזכויות של העובדים הזרים בכל אשר הם נמצאים במשק הישראלי.

רן כהן: זה דבר ראשון.

רן כהן: נדמה לי שמה שאנחנו רוצים לבקש אפרים ומשה סוויסה, כל האחרים, אנחנו רוצים שתהיה הודעה שלכם לוועדה ולציבור מתי באיזה יום זה מתחיל ושכל הגורמים בעניין הזה, ארגונים חברתיים, ארגוני מעסיקים וכן הלאה, ידעו מה הזכויות של אלה שהיום יש להם כבר עובד ומטופל.

רן כהן: הדבר השני, הבנתי בהתכתבות עם נציג האוצר, עם רביב סובל לגבי הסוגיה של ה-70 שקל שנראית לי מאוד מוגזמת, אבל אני מבין שהיא עברה בג"ץ ולכן אני לא לגמרי יכול להתערב בה אלא אם כן הזמן יוכיח שתחרות בין הלשכות אולי תוריד את הסכום.

רן כהן: הלוואי שזה מה שיקרה.

רן כהן: אני מניח שמה שיקרה זה שרוב המטופלים, לא כולם, ירצו שיהיה פיקוח, שיהיה דאגה לעצמם, לא לאחרים, גם דאגה לעובד, גם דאגה לרציפות העובדים.

רן כהן: בסך הכול למטופלים יש להם דאגה הכי גדולה זה שיהיה להם כול יום מי שיטפל בהם.

רן כהן: זה לא דבר פשוט.

רן כהן: בלי הלשכה זה לא יהיה פשוט.

רן כהן: לכן אני מציע בואו לא נקדים את המאוחר.

רן כהן: מה שאני כן חושב ואני אומר את זה לרביב, לדעתי צריך לשקול אפשרות שהמטופלים הללו יקבלו לפחות השתתפות בשבעים שקל האלה מידי הביטוח הלאומי.

רן כהן: לא יכול להיות שהדבר הזה יפול רק עליהם על מה שאין להם ממילא היום.

רן כהן: כלומר היום זה יקטין בעצם את הקצבה שהם חיים ממנה בשבעים שקל.

רן כהן: דבר שהוא לא טוב.

רן כהן: אמרתם את זה לגבי הנכים, שכל השבעים שקל יקבלו.

רן כהן: הדבר האחרון שאני רוצה לומר בסיכום הזה ואני באמת פונה אליך אפרים וגם אליך רביב.

רן כהן: אני מבקש ככה.

רן כהן: נושא אלפיים שקל ישולם רק במקרה שיש הבאה של עובד זר חדש.

רן כהן: לא יהיה מצב שבו אדם בגלל מעבר מלשכה ללשכה, זה העלות של ההבאה.

רן כהן: לכן אין שום סיבה בעולם שאדם קשיש או אדם סיעודי שלא מביאים לו עובד זר חדש שיש לזה עלויות ישלמו עוד פעם את האלפיים שקל ואני פונה למשרד התמ"ת להבטיח שהדבר הזה יהיה בכללים ושלא יעברו עליהם.

רן כהן: תודה רבה.

רן כהן: הישיבה נעולה.

רן כהן: אני מודה לכולכם.