ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 574, 2008-06-17 14:30

מנחם בן-ששון: ברוכים הבאים.

מנחם בן-ששון: אנחנו עוסקים בחוק זכויות נפגעי עבירה.

מנחם בן-ששון: הלכנו מהלך גדול ואני חושב שיש בו אלמנט מסוים של מהפכנות, אם כי לא כמו שכל האנשים מסביב לשולחן רוצים אותו, אבל הוא גם מדתי.

מנחם בן-ששון: מצד אחד יש לנו אפשרות לנפגע העבירה להעצים את כוחו יותר ממה שהיה קודם לכן, במובן הזה שהוא יכול לבקש ולבוא בפני גורם מאשר ולומר את דברו.

מנחם בן-ששון: ומצד שני, המידתיות היא ברמה הזאת שלא שברנו את המהלך האדברסרי.

מנחם בן-ששון: את הלקח הזה הצלחתם ללמד אותנו עד שנגיע פעם לעסוק ביתר הרחבה בנושא שלטעמי ואני מניח שגם לטעם חבר הכנסת המציע צריך לעסוק בו לעומק והוא הסדרי טיעון.

מנחם בן-ששון: אין יום שלא עולה הנושא הזה מכל מיני זוויות בציבוריות הישראלית.

מנחם בן-ששון: היועצת המשפטית תכוון אותנו לסעיף קטן (ג) בשתי גרסאותיו, בעמוד 3 ואני מקווה, אדוני שנוכל להצביע היום.

אפרת רוזן: באמת עבר זמן מהדיון הקודם וזה כנראה הדיון המסכם, אז כמה מלים כדי להבהיר איפה אנחנו נמצאים:

אפרת רוזן: אנחנו מדברים על סעיף 17 לחוק נפגעי עבירה.

אפרת רוזן: לפי המצב החוקי היום אנחנו מדברים על נפגעי עבירות מין ואלימות חמורה בלבד שמקבלים הודעה על האפשרות שיגיעו להסדר טיעון עם הנאשם.

אפרת רוזן: ההודעה הזאת מתקבלת יחד עם ההודעה על הגשת כתב האישום ואותו נפגע עבירת מין או אלימות חמורה זכאי שתינתן לו ההזדמנות להביע את העמדה שלו בפני תובע לפני קבלת ההחלטה בענין.

אפרת רוזן: הצעת החוק למעשה מחזקת או מוסיפה לו זכויות בשלושה מישורים עיקריים.

אפרת רוזן: שניים מהם הוסכמו בוועדה, אני אגיד אותם בכל זאת בקצרה: הראשון - הרחבת הזכות של נפגע עבירת מין או אלימות חמורה לקבל הודעה ולהביע את העמדה שלו גם לפרטים של הסדר טיעון שמתגבש עם הנאשם.

אפרת רוזן: זה הוחלט בוועדה וזה התיקון לסעיף קטן (א).

אפרת רוזן: נושא נוסף שבו כבר הוכרע זה להטיל חובה על בית משפט, לברר לפני שהוא מאשר את הסדר הטיעון עם הנאשם אם קוימו הוראות החוק לענין זכויות נפגעי עבירה, ובפרט האם הובאו פרטים של הסדר הטיעון שמובא בפני בית המשפט, האם הפרטים האלה הובאו בפני נפגע העבירה.

אפרת רוזן: זאת הנקודה השנייה שעליה הוכרע, וזה סעיף קטן (ד) המוצע.

אפרת רוזן: הנקודה שנותרה במחלוקת נוגעת לסעיף קטן (ג), שבו מובאות שתי גרסאות בעקבות הדיון הקודם בוועדה.

אפרת רוזן: הסעיף הזה נותן זכות לנפגעי עבירות מין ואלימות חמורה מסוימות שמפורטות בתוספת, ואנחנו נעבור עליהם עוד מעט, לקבל עוד הודעה.

אפרת רוזן: אנחנו מדברים פה על הודעה שלישית, על הפרטים של הסדר הטיעון שהתגבש עם הנאשם ויכולים לעשות אחד משניים: לפי הגרסה הראשונה להביע עמדה בפני הגורם המאשר לפני ההחלטה להתקשר בהסדר הטיעון עם הנאשם.

אפרת רוזן: הבעת העמדה תהיה בעל פה או בכתב, לפי הבחירה של נפגע העבירה.

אפרת רוזן: זאת גרסה א' לסעיף קטן (ג(.

אפרת רוזן: גרסה ב' מאפשרת לו לפנות לגורם מאשר אחרי קבלת ההחלטה להתקשר עם הנאשם בהסדר טיעון בבקשה לעיון חוזר.

אפרת רוזן: צריך להכריע בין שתי הגרסאות, באחת מדובר על עיון חוזר ובשנייה מדובר על הבעת עמדה לפני קבלת ההחלטה וכן לקבוע לגבי העבירות שלגביהן הזכות הזאת מוצעת.

מנחם בן-ששון: נטייתנו היתה הגרסה הלא מתוקנת, מה שלמעלה בלי הקווים מתחת.

אפרת רוזן: לשם היה נדמה לנו שגם חבר הכנסת איתן נטה בסוף הדיון הקודם.

מנחם בן-ששון: אני נוטה לדעתו, אבל לא רק כי זאת דעתו.

מיכאל איתן: מקובל עלי.

אפרת רוזן: אני מקריאה את העבירות שלגביהן מוצע שהזכות הזאת תינתן.

אפרת רוזן: מדובר על תוספת ראשונה ב' שתוסף לחוק.

אפרת רוזן: מדובר על עבירות בחוק העונשין.

מנחם בן-ששון: היתה לנו פעם טבלה עם כל הפירוט.

אפרת רוזן: אני אפרט את זה.

אפרת רוזן: מדובר בעבירות לפי סעיפים 298, 300 ו-305 שהן עבירות ההריגה, הרצח והניסיון לרצח.

אפרת רוזן: עבירה לפי סעיף 329 שזה חבלה בכוונה מחמירה, עבירות לפי סעיפים 345 ו-347ב שזה אינוס ומעשה סדום בנסיבות מחמירות.

אפרת רוזן: העבירות שבפרט 4 לתוספת זה כל עבירות החטיפה, חטיפה מהארץ, חטיפה לשם כליאה וכן הלאה, שמצוין גם סעיף 377 בסופו, שזה כליאת שווא, אבל הבנתי שגורמי הממשלה מבקשים לא לכלול את זה כי זה עבירה מסוג עוון והיא נחשבת לפחות חמורה.

מיכאל איתן: איזו?

אפרת רוזן: 337, כליאת שווא.

אפרת רוזן: העבירה האחרונה זה לפי סעיף 402 לחוק העונשין, שזה עבירה מסוג שוד.

אפרת רוזן: אם זה מקובל על הוועדה למחוק את סעיף 337 – נוריד את זה.

מנחם בן-ששון: מקובל.

מנחם בן-ששון: עמוד 3, שתי גרסאות.

אפרת רוזן: כיוון שהוחלט על גרסה א' אפשר למחוק את גרסה ב' בעמוד 3.

אפרת רוזן: למעשה, נותר להחליט על סעיף תחולה.

אפרת רוזן: מאחר שהוועדה החליטה על גרסה א' לכל אורך הצעת החוק ועל רשימת העבירות שבנוסח לפניכם, למעט סעיף 337, נותר להחליט על תחילת החוק.

מנחם בן-ששון: אני רוצה לשמוע מהממשלה מה המגבלות.

רחל גוטליב: הבעיה בסעיף קטן (ג) המוצע היא רק בנושא של הופעה בעל פה.

רחל גוטליב: לגבי אפשרות טיעון בכתב אנחנו באנו בהצעה ברוח זאת וזה מקובל עלינו וזה בסדר גמור.

רחל גוטליב: נשלח לוועדה מכתבו של ראש תחום ניהול בפרקליטות על המשמעות התקציבית של הדבר הזה, כי הבעת עמדה בכתב - -

מיכאל איתן: אנחנו מבינים.

מיכאל איתן: תני את הנתונים על כמה תיקים מדובר וכולי.

רחל גוטליב: האופציה של מתן אפשרות של טיעון בעל פה, שהמשמעות שלו עבודת הכנה וכולי - -

מיכאל איתן: בסדר, אבל תני לנו את הערכת המצב.

רחל גוטליב: מה שכתב אלעד, ואתה זוכר שדיברנו ועשינו חשבון שמדובר בכ-1500 תיקים - -

מיכאל איתן: אם את תולה את העדות בי, אני יודע שהיא לא מדויקת לחלוטין.

רחל גוטליב: זה לא מדויק אבל באופן מפתיע זה די דומה, אנחנו חשבנו על 1000.

רחל גוטליב: הוא כותב 1500 תיקים בשנה שהמשמעות שלה היא אם הוא לוקח בחשבון ששעות העבודה שנדרשות לצורך עיון בעל פה לעומת בכתב, הוא העריך את זה ב-5 תקנים וזה פחות או יותר מה שחשבנו.

רחל גוטליב: אמרנו 5 מחוזות והוא העריך את זה ב-5 תקנים.

אפרת רוזן: זה אם כולם יהיו בעל פה וזה לא הכרחי.

רחל גוטליב: נכון, אבל כיוון שנותנים את הבחירה לנפגע העבירה, זה מה שצריך לקחת בחשבון.

רחל גוטליב: אני חושבת שהמהלך בסעיף קטן (ג) הוא חיזוק מאוד משמעותי של זכויות נפגע העבירה.

רחל גוטליב: היום, בפרקטיקה, בחלק מהמקרים, במקרים החמורים וזה מה שהוצג על ידי דפנה בישיבות הקודמות, מזמנים בעל פה.

רחל גוטליב: אבל אם לא נכתוב ולא נשאיר את זה לשיקול דעתו של נפגע העבירה וניתן לו זכות כתובה בחוק, זכות טיעון, לא נכתוב בכתב או בעל פה ובמקרים המתאימים אם הוא ירצה יזמנו אותו, אבל אם נשאיר את זה לבחירתו יש לזה משמעות כבדה.

מנחם בן-ששון: ההצעה שלך היא לא לכתוב בכתב או בעל פה ואז, ...

קריאות: - -

רחל גוטליב: למה את אומרת - -

23653: לא יתנו להם בעל פה.

מנחם בן-ששון: האם גברתי יודעת שלא יתנו להם בעל פה?

23653: אני יודעת שיש בעיה עם זה.

23653: אנחנו יודעים שיש בעיה יותר בפגישות פנים אל פנים מאשר בכתב.

מנחם בן-ששון: יש בעיה ואני רוצה להסביר לך את הבעיה החקיקתית.

מנחם בן-ששון: את יודעת ודאי איך הכנסת עובדת.

מנחם בן-ששון: אנחנו עלולים למצוא את עצמנו עכשיו בהצעה תקציבית, ואנחנו צריכים לשקול תמיד את הטוב מאוד לעומת המעולה.

מיכאל איתן: לא נהיה בהצעה תקציבית.

מיכאל איתן: אני שוקל אם יש עוד חלופה, לעשות גם חלופה פנימית בתוך העבירות.

מיכאל איתן: זאת אומרת, במקום להגיד שיהיה בכתב לגבי חלק מהעבירות - -

מנחם בן-ששון: אני שקלתי להציע חיתוך אחר.

מנחם בן-ששון: לפי דעתי השאלה היא באופיו של האדם ולא באופייה של העבירה.

מנחם בן-ששון: יש אנשים שלהפיך, עדיף להם להתבטא בכתב משום שברור להם שהם יצליחו להתנסח והם גם עושים את זה בעזרת אדם.

מנחם בן-ששון: היא אומרת לך שהם ישתדלו לעשות מהלך ואנחנו נעשה מעקב אחרי החוק כדרכנו.

מנחם בן-ששון: אם יסתבר שיבואו הארגונים ויגידו שנעלמים תיקים, לא מגיעים, אני יכול אז לומר בכתב ובעל פה.

מנחם בן-ששון: אני יכול להשאיר את הסעיף הזה כדי להוסיף אותו.

יצחק לוי: אם לא כתוב שום דבר, לא בכתב ולא בעל פה?

רחל גוטליב: זה כמו כל זכות שימוע שיכולה להיות גם בכתב.

יצחק לוי: אבל מי קובע אם זה יהיה בכתב?

יצחק לוי: ואם הוא מבקש ומתעקש בעל פה, הוא יוכל לעשות את זה?

מיכאל איתן: הוא לא יוכל אם הפרקליט יגיד לו "לא".

מיכאל איתן: אם הפרקליט לא יאשר הוא לא יוכל.

יצחק לוי: אבל הדבר הזה לא סגור בפניו.

מיכאל איתן: אבל הפרקליט יחליט.

מיכאל איתן: השאלה כרגע היא שיש לנו 5 תקנים.

מיכאל איתן: השאלה האם אנחנו - -

יצחק לוי: אם הסעיף לא מפרט, האם יש אפשרות לאדם לרצות לומר בעל פה ולבוא.

יצחק לוי: האם את יכולה לחסום אנשים?

מיכאל איתן: היא יכולה לחסום.

23653: אבל אז זה לא זכות ששמורה לנפגע או לנפגעת, זה יהיה בידי הפרקליטות ולא בידי הנפגע או הנפגעת.

רחל גוטליב: בעל פה או בכתב על פי בחירתו זה אומר - -

מיכאל איתן: אני התלבטתי הרבה והגעתי למסקנה ואני רוצה לשכנע את חבריי.

מיכאל איתן: התלבטתי לגבי הוצאה כספית ושאלתי את עצמי אם זה מוצדק שנוציא עוד 5 מיליון שקל, 4 מיליון שקל?

מיכאל איתן: בואו נחשוב על מה אנחנו מוציאים והשתכנעתי שכן שווה להוציא את הכסף ואגיד לכם למה: אנחנו הולכים על עבירות קשות ועל אנשים שנפגעו בצורה קשה ואנחנו חייבים להם, החברה, כי לא דאגנו שישמרו עליהם, הם קיבלו מכות, אנסו אותם, הרגו אותם.

מיכאל איתן: אז כעת על מה אנחנו מדברים?

מיכאל איתן: על 3,4 מיליון שקל על אלף איש בשנה שבאמת פגעו בהם בצורה קשה מאוד.

מיכאל איתן: זה לא הוגן - -

מנחם בן-ששון: אני ארגיע אותך, זה יהיה מיליון במקרה הטוב.

מיכאל איתן: לא משנה, נגיד שזה יהיה 2 מיליון.

מיכאל איתן: אז על אלף איש בשנה שפגעו בהם בצורה קשה אנחנו עכשיו נוציא 2 מיליון שקל.

מנחם בן-ששון: משרד המשפטים, תעמדו בזה?

רחל גוטליב: את זה שאלנו בבוקר והבחור שכתב את המסמך - -

יצחק לוי: סליחה, למה צריך בכל מחוז אחד?

רחל גוטליב: לא בכל מחוז.

מנחם בן-ששון: הוא עשה את החשבון המרבי.

מנחם בן-ששון: אני חושב שזה מיליון.

יצחק לוי: את אמרת 5 מחוזות.

יצחק לוי: ..

רחל גוטליב: סתם, זה היה חשבון בגדול.

רחל גוטליב: הוא עשה חשבון לפי שעות מוערכות.

יצחק לוי: זה יהיה פחות מ-5 מיליון.

מנחם בן-ששון: זה יהיה פחות מ-5 מיליון.

קריאה: לא, אבל הם אומרים שלא יהיה כתוב בעל פה או בכתב לפי בחירה.

קריאה: ..

רונית תירוש: זה יהיה פחות או יותר כמו שזה כתוב.

מנחם בן-ששון: נכון.

מנחם בן-ששון: ממשלת ישראל רוצה להגיש הסתייגות על זה?

רחל גוטליב: אולי בכל זאת אם זה הקו, ננסה בכיוון שהציע חבר הכנסת איתן לייחד את "על פי בחירתו" רק למאוד חמורות, שאז זה באמת - -

מנחם בן-ששון: אני לא מקבל את זה.

רחל גוטליב: אז זה לא משנה הרבה מהמצב הקיים.

מנחם בן-ששון: עורכת הדין גוטליב, אגיד לך למה את זה אני לא מקבל כי העילגות היא לא פונקציה של עבירה אלא היא פונקציה של הנפגע.

מנחם בן-ששון: הטראומה מעבירה היא לא פונקציה של מידת העבירה אלא למשל של מידת נוקשותו של האדם.

מנחם בן-ששון: לצערי הגדול חלק מהאנשים הם ביכולת התנגדות גדולה משום שהם כבר סבלו כל כך הרבה, אבל הם מגמגמים ולכן זה יכול להיות עבירה שולית.

רחל גוטליב: זה תמיד נכון.

רחל גוטליב: אבל ממילא הזכות הזאת היא ביחס לעבירות חמורות.

רחל גוטליב: הפרקליטות עובדת בתקציבים מצומצמים וכולם יודעים את זה.

רחל גוטליב: אם נכתוב להביא את עמדתו בפני הגורם המסייע בכתב ובעבירות אלה ואלה, ואז נייחד את זה שיכול לבוא גם בעל פה אם ביקש זאת, ואז נייחד את זה באמת לעבירות שבהן אנחנו אומרים - -

מיכאל איתן: בואו נראה על מה אנחנו מתווכחים.

מיכאל איתן: את אומרת לי שיש 1500 תיקים לשנה.

מיכאל איתן: אנחנו מוסיפים כעת שעתיים עבודה על כל תיק - -

רחל גוטליב: הוא העריך 3 שעות.

מיכאל איתן: אני מעריך שעתיים.

מיכאל איתן: לקיים פגישה כזאת זה לוקח חצי שעה, 45 דקות, הכנה עוד 45 שעות בסך הכל שעה וחצי, אני אומר שעתיים, הווה אומר 3000 שעות בשנה.

מיכאל איתן: 3000 שעות בשנה זה לכולם, כולל כאלה שלא מגיבים בכלל.

רחל גוטליב: זה רק אלה.

מיכאל איתן: לא, לא כולם מגיבים.

מיכאל איתן: אבל יש כאלה שלא רוצים כלום, שמסכימים.

מיכאל איתן: אז נגיד שאני אוריד 20%, נשארתי עם 2400 שעות עבודה שזה שתי משרות.

מנחם בן-ששון: רחל, תעזבו את זה.

מנחם בן-ששון: חברים, אני מצביע על החוק.

מנחם בן-ששון: אני רוצה סעיף תחילה, ועל זה שאלתי אותך.

אפרת רוזן: צריך לזכור שצריך גם תיקון של התקנות בנושא.

אפרת רוזן: זה תקנות באישור ועדת חוקה וצריכים לתקן את התקנות.

מנחם בן-ששון: יש לכם חצי שנה להחלה.

רחל גוטליב: דפנה אומרת שנה.

מנחם בן-ששון: למה אתם צריכים שנה?

דפנה בינוול: חבר הכנסת איתן כל כך משכנע, כי כל חיי ככה פעלתי וגם הפרקליטות פועלת כך.

דפנה בינוול: יש הבדל עצום בין לפעול בצורה שאתה אומר אותה וזה נכון, המדינה לא דאגה לאנשים האלה וצריך כל שאמרת, לכן זה נורא קשה.

דפנה בינוול: אבל ברגע שאני רואה מה קורה לי בעברייני מין וגם בחוק הזה, ברגע שזה נכנס לתוך חוק ומחייבים אותך באותם מקרים שאולי באמת לא צריך וזה גורם לסחבת, יש נאשם בצד השני וזה לוקח זמן, זה ברור לך שבעל פה זה לא כמו בכתב כי למשל בעיכובי הליכים זה יותר פשוט.

דפנה בינוול: אנחנו כותבים: תוך 14 יום, כי שם הכל נעשה בכתב, ואז נפגע עבירה יכול להביע את עמדתו תוך 14 יום.

דפנה בינוול: אף פעם אני לא נותנת 14.

דפנה בינוול: אני תמיד אומרת שאם הוא לא הגיב ב-14 יום בואו נחכה עוד 20 יום ועוד ימים, ורק אחרי הרבה ימים כשאני רואה שהוא לא הביע את עמדתו, אנחנו מקבלים החלטה.

דפנה בינוול: אנחנו לא רובוטים, אנחנו רוצים שהוא יגיע.

דפנה בינוול: אבל ברגע שאתם מכניסים את זה לחוק ואני צריכה להתניע את זה בכל הפרקליטויות, ואם בפרקליטות המדינה שגם שם הוא לא הכניס בחשבון ואני לא יודעת למה, כי עושים את זה גם בפרקליטות המדינה ובבית המשפט העליון - -

מנחם בן-ששון: האומנם?

דפנה בינוול: לכן, אני רואה לאט לאט בחוקים אחרים שצריך - -

מנחם בן-ששון: עורכת הדין בינוול, מה תעשי בשנה שלא תספיקי בחצי שנה?

מנחם בן-ששון: אני מבין שיש פה ענין של הסתגלות.

מנחם בן-ששון: אני שואל את השאלה ברמה הכנה: מה רמת ההיערכות שאת צריכה?

מנחם בן-ששון: תקנים לא תקבלי...

יצחק לוי: תקנות.

מנחם בן-ששון: אז אמרתי שממילא אני אקבל לפי קצב התקדמותו של השר, אז מה ייתן שנה?

מנחם בן-ששון: להיפך, זה יגרום לכך שבעוד שנה וחצי אני אקבל תקנות.

מנחם בן-ששון: לכן אני אומר לך שכדאי לך חצי שנה.

מנחם בן-ששון: בחצי שנה אתם תערכו, אתם מסוגלים להיערך ולא מדובר פה בשום דבר אחר, רק צריך לשנות קצת את התקליט, זה הכל.

מנחם בן-ששון: זה מה שחבר הכנסת איתן ביקש בחוק שלו, אם אני יודע לפרש את החוק.

מנחם בן-ששון: זה יהיה חצי שנה.

דפנה בינוול: כל מה שחבר הכנסת איתן אמר מאוד משכנע.

דפנה בינוול: השאלה אם צריך באמת - -

מנחם בן-ששון: יש לכם עוד 20 תקנים לשנה בשביל העבירות - -

דפנה בינוול: בינתיים, על עברייני המין קיבלנו את הכל בהתנדבות.

מנחם בן-ששון: אני מדבר על דבר אחר.

דפנה בינוול: זה ייקח לנו זמן.

רותי אלדר: אני ממרכז נגה.

רותי אלדר: אם הבנתי נכון, אתם הולכים להצביע על הגרסה הזאת מבלי שדנים בגרסה החליפית?

מיכאל איתן: בוקר טוב!

מנחם בן-ששון: כן, את מבינה נכון.

מנחם בן-ששון: יושב ראש הוועדה אמר שהולכים להצביע.

רוית זילברפרב: אני מלשכת עורכי הדין שתומכים.

רוית זילברפרב: רציתי להצטרף לעמדות שנשמעו מאחר ומדובר במנגנון מורכב ורב שלבי ויש פה חשש לעינוי דין של הנאשם מצד אחד ומצד שני, רוצים ליעל תהליך גם מבחינת נפגעי עבירה כן להכניס מסגרת זמנים לתוך החוק או לפחות לקבוע תוך זמן כדי שאפשר יהיה לתפעל את המנגנון לפי כללים שמוגדרים פה.

מנחם בן-ששון: את תוזמני ביום שנקבל תקנות ואם יחסר שם משהו, תעזרי לנו להגיד שצריך להכניס את זה.

מנחם בן-ששון: הרבה פעמים דיברנו אתם תוך זמן סביר - -

דפנה בינוול: הייתי רוצה שנקיים את זה.

דפנה בינוול: אל תגרמו לנו למצב - -

מנחם בן-ששון: אני לא נעניתי לבקשתה של עורכת הדין זילברפרב.

דפנה בינוול: כשאמרת 6 חודשים אני אמרתי 9 חודשים.

ענבר יחזקאלי: אני היועצת המשפטית של איגוד מרכזי הסיוע לנפגעות תקיפה מינית.

ענבר יחזקאלי: בגלל שאנחנו עוסקים בהסדרי טיעון, המציאות מלמדת שהרבה פעמים אותה עבירה שהעמידו בגינה לדין, שהיא יכולה להיות עבירת אינוס או מעשה סדום בנסיבות מחמירות, בסופו של דבר הסדר הטיעון בכתב האישום יתוקן ודובר על מעשים מגונים או על מעשים אחרים, ואנחנו מכירים את זה מתיקים מאוד מתוקשרים שיתנהלו בקרוב והתנהלו קודם.

ענבר יחזקאלי: בסופו של דבר, לגבי הסדרי הטיעון, נשאלת השאלה האם רק בעבירות מין חמורות, רק אינוס ומעשה סדום בנסיבות מחמירות, רק במקרים האלה כשהם נמצאים בכתב האישום המתוקן, רק אז יזמינו את - -

קריאות: לא, הוא לא מתוקן.

מנחם בן-ששון: זה בדיוק הדבר.

מנחם בן-ששון: השאלה שלך יכולה להיות תיאורטית נכונה, ויש עוד מיני עבירות שהיית רוצה להכניס אותן ברמה נמוכה יותר, ואנחנו לא עושים את המהלך בשלב הזה.

מנחם בן-ששון: תמיד נוכל לתקן את החוק ואמרתי בתחילת הדיון היום, שעשינו צעד משמעותי, צעד מאופק, לא שברנו את המבנה אדברסרי, ומצד שלישי אמרתי שנגיע לעוד שיפורים.

עופרה בן מאיר: לגבי סעיף קטן (ו), הסמכות של פרקליט להחליט שלא לידע את הנפגע אם יש בכך כדי לפגוע באופן ממשי בניהול ההליך, רצינו להציע אם יש אפשרות שסעיף ד', היכולת של בית משפט לפקח על ההליך הזה יחול גם על סעיף קטן (ו)?

מנחם בן-ששון: המועצה לשלום הילד שלחה לי על זה נייר?

עופרה בן מאיר: לא.

מנחם בן-ששון: למה?

מנחם בן-ששון: אתם יודעים איך עובדים פה.

מנחם בן-ששון: אפשר לעבור להצבעה.

אפרת רוזן: מקריאה את החוק: "חוק זכויות נפגעי עבירה, תשס"א-2001.

אפרת רוזן: להלן החוק העיקרי בסעיף 17(1) – האמור בו יסומן "(א)", ובו, אחרי "עם הנאשם" יבוא "או על פרטיו של הסדר טיעון המתגבש עם הנאשם", והמלים "בענין זה" והסיפה החל במלים "אלא אם כן קבע" – יימחקו; (2) אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(ב) זכויותיו של נפגע עבירת מין או אלימות חמורה לקבל הודעה על פרטיו של הסדר טיעון המתגבש עם הנאשם ולהביע עמדה בעניין זה כאמור בסעיף קטן (א), לא יחולו לגבי העבירות המפורטות להלן, אלא אם כן ביקש נפגע העבירה להביע עמדתו לעניין פרטיו של הסדר הטיעון: (1) עבירה לפי סעיף 192 לחוק העונשין, אם נפגע העבירה הוא בן משפחתו של הנאשם; בפסקה זו, "בן משפחתו" – כהגדרתו בחלק ב' לתוספת ראשונה א'; (2) עבירה לפי סעיף 382 (ב) או (ג) לחוק העונשין.

אפרת רוזן: (ג) נפגע עבירת מין או אלימות חמורה המפורטת בתוספת ראשונה ב', שקיבל הודעה לפי סעיף 8(ג)(2) על פרטיו של הסדר טיעון שהתגבש עם הנאשם, זכאי להביע עמדתו לעניין הסדר הטיעון בפני הגורם המאשר, בעל פה או בכתב, על פי בחירתו, טרם קבלת ההחלטה על הסדר הטיעון; בסעיף זה, "גורם מאשר" – פרקליט מחוז או ממונה בכיר בפרקליטות שפרקליט המחוז הסמיכו לעניין זה.

אפרת רוזן: (ד) בדיון לגבי כתב אישום בעבירת מין או אלימות חמורה, שבו מציג התובע בפני בית המשפט הסדר טיעון שאליו הגיע עם הנאשם, יברר בית המשפט האם קוימו הוראות חוק זה לעניין זכויותיו של נפגע עבירת מין או אלימות חמורה לפי סעיף זה, לרבות האם הובאו פרטיו של הסדר הטיעון המוצג בפניו, כאמור בסעיף זה, בפני נפגע עבירה כאמור.

אפרת רוזן: (ה) השרים יקבעו את המועדים והדרכים למימוש זכויותיו של נפגע העבירה לפי סעיף זה.

אפרת רוזן: (ו) הוראות סעיף קטן (א) עד (ג( יחולו, אלא אם כן קבע פרקליט המחוז או ראש יחידת התביעות במשטרה, לפי העניין, כי יש בכך כדי לפגוע באופן ממשי בניהול ההליך.

אפרת רוזן: " רק להסביר, סעיפים קטנים (ה) ו-(ו) זה סעיפים שהיו היום בסעיף 17א' ומבחינה טכנית העברנו אותם לסוף הסעיף.

אפרת רוזן: "2.

אפרת רוזן: אחרי התוספת הראשונה א' לחוק העיקרי יבוא: "תוספת ראשונה ב'", שאותה הקראתי בתחילת הדיון.

אפרת רוזן: הורדנו את סעיף 377.

אפרת רוזן: תיקון התוספת השלישית: "בתוספת השלישית בחוק העיקרי, בפרט 4 – (1) האמור בו יסומן "(א)", ובו, במקום "סעיף 17" יבוא "סעיף 17(א)"; (2) אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(ב) פרטיו של הסדר טיעון המתגבש עם הנאשם, והודעה על זכותו של הנפגע להביע את עמדתו לעניין פרטיו של הסדר הטיעון האמור לפי הוראת סעיף 17(א), למעט בעבירות המפורטות בסעיף 17(ב).

אפרת רוזן: (ג) בעבירות המנויות בתוספת ראשונה ב' – פרטיו של הסדר טיעון שהתגבש עם הנאשם, והודעה על זכותו של נפגע העבירה להביע את עמדתו לעניין הסדר הטיעון בפני גורם מאשר, לפי הוראות סעיף 17(ג)" 4.

אפרת רוזן: תחילתו של חוק זה, בתום 6 חודשים מיום פרסומו.

אפרת רוזן: "

מנחם בן-ששון: תודה.

מנחם בן-ששון: אנחנו עוברים להצבעה.

מנחם בן-ששון: בעד – 1 החוק התקבל פה אחד.

מנחם בן-ששון: אני מודה לכולם.

מנחם בן-ששון: הישיבה נעולה.

דפנה בינוול: שנייה, אולי בכל זאת 9 חודשים?

דפנה בינוול: אני רוצה לקיים את זה הכי טוב שאפשר.

דפנה בינוול: ב-15 ליולי מתחילה פגרת בתי המשפט, אח"כ יש את החגים.

מיכאל איתן: אבל מה יש לעשות כאן?

דפנה בינוול: להטמיע בפרקליטויות שהם חייבים כאשר יש בקשה של אדם... יהיו עכשיו הרבה.

מיכאל איתן: אבל מה ההיערכות?

נעמה פויכטונגר: כשקובעים מועד תחולה המשמעות היא לא שעד אז לא עושים את זה.

נעמה פויכטונגר: המשמעות היא שבתאריך הזה אנחנו צריכים להתחייב שאין תיק שבו זה לא קורה.

מיכאל איתן: אני שואל מה יעשו?

מיכאל איתן: לא יעשו כלום.

מיכאל איתן: לא יוסיפו לכם תקן אחד, אני יודע מה יהיה.

דפנה בינוול: אבל אני עושה ימי עיון.

מיכאל איתן: למה צריך יום עיון?

מיכאל איתן: תחזרו לפרקליטויות ותודיעו להם שיקבלו.

מנחם בן-ששון: מכיוון שהצבענו, תודה רבה לכל העוסקים במלאכה.

מנחם בן-ששון: אני מודה לכולם.

מנחם בן-ששון: הישיבה נעולה.