ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 624, 2008-07-07 10:30

גלעד ארדן: בוקר טוב, אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה.

גלעד ארדן: על סדר היום, הכנה לקריאה ראשונה של הצעת חוק רשות שדות התעופה (תיקון – שדה תעופה קריית שמונה), התשס"ח-2007, הוגשה מטעם חברי הכנסת רונית תירוש ואנוכי.

גלעד ארדן: אושרה בקריאה הטרומית במליאת הכנסת ב-22 בפברואר 2008, לפני 4 וחצי חודשים.

גלעד ארדן: אני רוצה להזכיר שהצעת החוק נדרשה כיוון שהטיסות לקריית שמונה הופסקו עם פרוץ מלחמת לבנון השנייה.

גלעד ארדן: לאחר המלחמה הן לא חודשו ע"י החברה שהפעילה אותן אז, חברת תמיר נתיבי אוויר, היא זו שזכתה אז במכרז להפעלת קו הטיסות לקריית שמונה וראש פינה למרכז הארץ.

גלעד ארדן: ביוני 2007 חברת תמיר הפסיקה גם את הטיסות לראש פינה.

גלעד ארדן: נכון שהפסקת הטיסות היא תולדה של סכסוך מסחרי ותיק בין חברת תמיר, משרדי הממשלה ומפעילת המנחת בקריית שמונה חברת מטיילי הצפון.

גלעד ארדן: אני חשבתי, וכמוני חשבה גם חברת הכנסת תירוש, שהטיסות לקריית שמונה חשובות מאוד לחוסנו של הצפון ולשיקומו ויש בהן גם משהו מאוד סימבולי כשאנחנו רוצים לחזק את אמון הציבור בכך שההתיישבות בקריית שמונה ובאזור הצפון בכלל היא לא התיישבות שעלולה אי פעם לחלוף מן העולם, אלא להיפך, שמדינת ישראל וממשלת ישראל מתכוונת להשקיע ולבצר את ההתיישבות בצפון בארץ, ובפרט בקריית שמונה שהיא סמל לאחיזתנו שם ותושביה ממשיכים לחיות שם, גם בזמנים קשים של מלחמות וקטיושות שנוחתות עליהם.

גלעד ארדן: ושדה תעופה בעיר זה דבר שבעיני הוא גם סימלי ומעבר לסימלי הוא מאפשר הגעה נוחה וזמינה של אנשי עסקים, של משקיעים וכמובן של תושבי הצפון לאזור.

גלעד ארדן: לכן הגשנו את הצעת החוק הזו.

גלעד ארדן: אני חייב לומר שמאז הממשלה, עמדתה לא כל כך ברורה לי.

גלעד ארדן: ננסה להבין אותה היום כי ועדת השרים לחקיקה תמכה פה אחד בהצעה.

גלעד ארדן: לאחר מכן השר בר-און במליאת הכנסת - - -

רן כהן: לא פה אחד.

גלעד ארדן: חוץ מהפה של שר האוצר.

רן כהן: ושר המשפטים.

גלעד ארדן: שר המשפטים תמך.

גלעד ארדן: לאחר מכן הוגש ערר ע"י שר התחבורה וביקש להתנגד לחוק, למרות ששר התחבורה נפגש ב-2 לאפריל 2008 שזה מאוחר לעת הגשת הערר שלו, אני מניח שזה מסמך שאתם נציגי הממשלה לא ראיתם עדיין, רק אצטט לכם ממסמך שחתום ע"י יועץ השר, תימור דיל.

גלעד ארדן: ב-2 לאפריל השר הוציא מסמך שבו הוא כתב כך: השר ציין כי הוא רואה בחיוב את הפעלת הטרמינל בקריית שמונה ויעשה מאמץ על מנת שלקריית שמונה יתקיימו טיסות סדירות.

גלעד ארדן: השר ציין כי החקיקה בנושא הטיסות לקריית שמונה מקובלת עליו כל עוד יתקיימו 3 תנאים.

גלעד ארדן: 1.

גלעד ארדן: בחקיקה ידובר על מנחת ולא על שדה תעופה, שזה כמובן סותר את הצעת החוק כי החוק היום הוא כבר מנחת.

גלעד ארדן: 2.

גלעד ארדן: ייקבע כי מנחת קריית שמונה יהיה שדה התעופה הרשמי של הגליל.

גלעד ארדן: אם כך בסעיף השני השר סותר את הסעיף הראשון.

גלעד ארדן: סעיף שלישי, היקף הביקושים צריך להצדיק את העברת הטיסות לקריית שמונה.

גלעד ארדן: ואנחנו בוודאי נשמע תיכף לשר, איך נדע את היקף הביקושים עוד לפני שנפעיל את הטיסות.

גלעד ארדן: האם הוא רוצה לבצע הרשמה בכלי התקשורת לאותן טיסות או נעשה סקר.

גלעד ארדן: נשמע מייד את כל הדברים שמשרד התחבורה בוודאי הצטייד באמתחתו כדי לנמק את עמדת השר.

גלעד ארדן: נמצא איתנו ראש העיר קריית שמונה בפועל מר סמי מלול.

גלעד ארדן: לפני שנשמע את עמדת הממשלה, אתה רוצה להתייחס להצעת החוק אדוני?

גלעד ארדן: בבקשה.

סמי מלול: חשוב להדגיש שהיוזמה שלך ושל חברת הכנסת תירוש להצעת החוק באה לאחר ניסיונות רבים מצידה של עיריית קריית שמונה לחדש את הטיסות.

סמי מלול: הטיסות האלה שהיו עורק החמצן לקריית שמונה והיוו מכשיר ומינוף של יכולות פיתוח, היה להן משמעויות בנושא של השבחת הדרג המקצועי בתחום הרפואה, הבאת מרצים איכותיים יותר למכללת תל חי, יזמים שהתעניינו בקריית שמונה, מעבר לעניין של הטיסות.

סמי מלול: הטיסות לקריית שמונה הן חיוניות ביותר לפיתוחה ולביסוסה של העיר הזאת לטווח ארוך.

סמי מלול: ואם מדברים על קיצור המרחקים בין הפריפריה למרכז הארץ - אין כלי יותר חזק, יותר זמין ויותר יעיל מהנושא של הטיסות.

סמי מלול: אני רוצה לומר לך שלולא הצעת החוק הזו לא הייתה שום התייחסות משום גורם.

סמי מלול: ללא שוט החקיקה לא היו מתקיימים בנושא, אף אחד לא היה מגיש הצעות, לאף אחד לא היה אכפת שהושקעו בשדה הזה למעלה מ-20 מיליון ₪, רק בטרמינל.

סמי מלול: עוד לא יבש הדיו על ההשקעה מכספי מדינה.

סמי מלול: אומנם זה כספים שהיו מיועדים לקריית שמונה במסגרת עידוד 99, לא יבש הדיו וכבר נסתם הגולל על האופציה הזאת של חידוש הטיסות.

סמי מלול: חשוב להדגיש גם שהטיסות למחניים לא מהוות תחליף.

סמי מלול: ע"פ חוות דעת, גם של מומחי תעופה, לדוגמא לפחות מומחה תעופה אחד שאנחנו שכרנו ששמו הוגו מרום, לדעתי הוא בר סמכא, הוא קובע שטיסות חייבות להיות לקצה מדינה.

סמי מלול: והטיסות לקצה המדינה הן יעד אסטרטגי גם לפיתוח וביסוס של אצבע הגליל.

סמי מלול: השדה במחניים הוא לא תחליף וכל הניסיונות לכוון אותנו לכיוון הזה לא מקובלים עלינו והם גם לא נכונים מקצועית.

סמי מלול: אני מאמין גדול שהשדה הזה, אם מדברים על נכסים אסטרטגיים, על כלים לפיתוחו של אזור אצבע הגליל – חידוש הטיסות הוא קריטי והוא גם אמירה שהמדינה לא זונחת את הפריפריה המרוחקת.

סמי מלול: היום אני יודע שיש אמירה כזאת גם באוצר, גם בממשלה אבל במקום מילים צריך לעשות מעשים ואני בטוח שאם הכנסת תחוקק את החוק הזה היא תעביר מסר חשוב, תודה רבה.

גלעד ארדן: תודה אדוני, ממשלת ישראל, משרד החבורה, בבקשה.

דפנה עין דור: במקביל למועד הצעת החוק פרסמנו מכרז להפעלת טיסות לראש פינה.

דפנה עין דור: כיום פועלות טיסות סדירות לראש פינה, 3 טיסות ביום הלוך וחזור שנותנות מענה לביקושים הנוכחיים.

גלעד ארדן: מי מפעיל את הטיסות האלה?

דפנה עין דור: חברת עיט.

דפנה עין דור: כרגע סדר הגודל, מדובר על 15,000 נוסעים בשנה.

דפנה עין דור: בטרם פרסום המכרז ערכנו סקר ביקושים, חברה חיצונית ערכה לנו סקר בקרב הנוסעים שטסו בעבר, כביכול הפוטנציאל הריאלי של הטסים.

דפנה עין דור: הסקר היה גם בקרב נוסעים תושבי הצפון וגם טסים מקרב תושבי המרכז שהיו להם עניינים בצפון, זה כולל את המרצים וכאלה שיש להם קשרים עם אזור הצפון.

דפנה עין דור: הסקר הצביע על כך שיש העדפה בקרב תושבי הצפון להפעלת שדה במחניים ולא בקריית שמונה.

דפנה עין דור: במקביל מקרב אותם תושבים שהעדיפו את מחניים הם גם אמרו שבמידה והטיסות יובאו רק לקריית שמונה הם לא יטוסו בכלל.

דפנה עין דור: אני יכולה לתת את הנתונים המדויקים אבל אם הטיסות תתבצענה רק מקריית שמונה – 70% מתוך הנוסעים אמרו שהם לא יטוסו.

דפנה עין דור: השדה שמועדף ע"י תושבי הצפון לפי התוצאות של הסקר שלנו הוא מחניים.

ישראל חסון: איזה סקר זה?

דפנה עין דור: סקר שעשינו באמצעות חברת אידה בקרב הטסים שטסו בעבר, יש לנו את כל רשימות הנוסעים, בקרב הנוסעים שהם קהל היעד הרלוונטי בעינינו שטסו.

דפנה עין דור: ואלו התוצאות.

דפנה עין דור: בקרב תושבי המרכז אכן 52% העדיפו שהטיסות יתבצעו לקריית שמונה אבל גם מקרב הנוסעים האלה, אם הטיסות יבוצעו ממחניים – 92% אמרו שהם יטוסו.

דפנה עין דור: זו העדפה כלשהי אבל אם הטיסות יהיו ממחניים זה בסדר מבחינתם.

דפנה עין דור: מה שאומר שכנראה שהמענה שיש היום של ה-15,000 נוסעים זה סדר הגודל של הביקושים שקיימים.

לאה ורון: אפשר לקבל את הסקר?

דפנה עין דור: אפשר לקבל את הסקר.

דפנה עין דור: גם מבחינת הסקר הציפייה היא לסדר גודל של מקסימום 20,000, עד 25,000 נוסעים בשנה.

ישראל חסון: אם אני זוכר את הנתונים של עד הפסקת הטיסות ע"י ארקיע - זכור לי שביחד גם למחניים וגם לקריית שמונה טסו קרוב ל-200,000 תושבים.

ישראל חסון: לאן הם נעלמו?

ישראל חסון: 140,000 למחניים ו-65,000 לקריית שמונה.

דפנה עין דור: נכון.

ישראל חסון: הנתון שהיא אומרת, 15,000 זה נתון שהיה בחודש אחד, לא בשנה.

דפנה עין דור: מה שחל במהלך התקופה הזאת, קודם כל חלק נכבד מהנוסעים היו בהקשר לפעילות של צה"ל בלבנון.

ישראל חסון: את טועה טעות גמורה משום שהנתונים שאני נותן לך הם עד 2003.

דפנה עין דור: הנתון הזה הוא בשנת 99.

דפנה עין דור: יש לי את כל הנתונים אצלי.

ישראל חסון: תבדקי את עצמך בבקשה, תראי עד 2003, תראי שאני צודק.

דפנה עין דור: יש לי את כל הנתונים איתי, אנחנו יכולים לחלוק אותם.

דפנה עין דור: לקריית שמונה סדר גודל בשנת 2000 25,000 נוסעים בשנה.

דפנה עין דור: בשנת 2001 – 17,000 נוסעים בשנה, שנת 2002 – 15,000 אלף נוסעים בשנה.

דפנה עין דור: 2003 – 8,000 נוסעים בשנה.

גלעד ארדן: השאלה היא אם זה כי ירד מספר הטיסות או ירד מספר הנוסעים?

אבנר ירקוני: מה שהיא הקריאה לא כולל מחניים, הם הרגו את הקו בשלבים.

אבנר ירקוני: פה אתה רואה את החיסול בשלבים של הקו.

דפנה עין דור: מחניים בשנת 2000 היה 117,000 נוסעים.

דפנה עין דור: קריית שמונה – 57,000 נוסעים.

דפנה עין דור: 2001 – מחניים 120,000 נוסעים, קריית שמונה 44,000 נוסעים.

גלעד ארדן: אז מה קרה?

גלעד ארדן: איפה כל הטסים האלה?

דפנה עין דור: מה שקרה זה היציאה מלבנון שזה היה חלק נכבד מנוסעים שהזינו את הקו.

דפנה עין דור: דבר נוסף זה פיתוח התשתית של הכבישים, פתיחת כביש 6.

גלעד ארדן: סליחה, 2001 ו-2002 זה שנתיים אחרי היציאה מלבנון.

גלעד ארדן: את הקראת 2002 – 150,000 ביחד.

גלעד ארדן: משהו פה לא הגיוני.

דפנה עין דור: הנתונים מדויקים, את הסיבות אנחנו יכולים להניח כמוכם.

לאה ורון: אותם 15,000 זה אלה שטסים רק לקריית שמונה?

דפנה עין דור: היום 15,000 טסים בפועל לראש פינה בטיסות סדירות.

גלעד ארדן: זה מה שמופעל היום, 3 טיסות ביום, זה מה שזה מכיל, 15,000 נוסעים.

ישראל חסון: אולי אעזור לך עם הסיבות.

דפנה עין דור: בשמחה.

ישראל חסון: תאספי מהנתונים שיש לך, מאחר ויש לך את הנתונים, תראי כמה אנשים טסו לקריית שמונה מצה"ל.

ישראל חסון: בכל מטוס שטס ב-99, אני הייתי מנוי קבע, לא היו יותר מ-7, 10 נוסעים שהיו קשורים ללבנון כי הם טסים בטיסות צבאיות, הם לא טסים בטיסות אזרחיות.

ישראל חסון: היה אסור להם.

ישראל חסון: מדרגת תת אלוף ומעלה היה מותר לטוס בטיסה אזרחית.

גלעד ארדן: גם אני זוכר את זה.

גלעד ארדן: כל חייל מקבל טיסה?

דפנה עין דור: לחברת ישראייר היה הסכם עם משרד הביטחון והיה שם נפח גדול של נוסעים.

גלעד ארדן: מדובר על קצינים מדרגה מסוימת אולי.

ישראל חסון: אני הייתי צרכן של הדבר הזה, טסתי כמעט פעמיים שלוש בשבוע, האוכלוסייה שהיה מותר לה לטוס בטיסות האזרחיות הייתה מאוד מצומצמת אם בכלל.

ישראל חסון: אני לא מבין למה אנחנו שוכחים את השיעור שאומר שאם אתה רוצה להעלות נפח אתה צריך להפעיל משהו סדיר.

ישראל חסון: אתה צריך להשקיע בשיווק.

ישראל חסון: אם אתה רוצה להוריד נפח תתחיל לצמצם את זה.

ישראל חסון: השאלה למה הגענו למספרים האלה, תבדקי מה הייתה רמת הטיסות הסדירות?

ישראל חסון: איך הורדנו את הטיסות הסדירות?

ישראל חסון: איך צמצמנו?

ישראל חסון: איך נתנו שירות רע ופתאום הגענו ל-15,000 נוסעים בשנה.

ישראל חסון: ואת יודעת מה?

ישראל חסון: אני לא יודע אבל הצימרים מלאים.

ישראל חסון: יש פה משהו שמשרד התחבורה במשך שנתיים ומשהו מתעקש, אני מצטער שאת פה.

ישראל חסון: .. גלעד לא היה בדיונים האלה כשהתחלנו.

ישראל חסון: אני אמרתי אז, לא יכול להיות מצב שבמשך שנתיים ומשהו, הגענו לחקיקה, ואני מברך את החקיקה, לא בגלל שאני חושב שצריך עכשיו שדה תעופה או לא, זה לא הדיון מבחינתי.

ישראל חסון: אני מברך את החקיקה משום שכפי שאמר ממלא מקום ראש העיר, משרד התחבורה יודע שנתיים שלא שמים על העניין הזה שנקרא טיסות לקריית שמונה.

ישראל חסון: פשוט.

ישראל חסון: לא עושים בעניין הזה שום חשבון.

ישראל חסון: שאלתי למה משרד התחבורה לא עוצר את המצב הזה?

ישראל חסון: למה הוא לא קונס?

ישראל חסון: למה הוא לא פותח מכרז?

ישראל חסון: שאלנו עשרות שאלות בדיונים שהיו לפני שנתיים, לפני שנה.

ישראל חסון: הטיחו בנו האשמות.

ישראל חסון: היום הכל מסתבר שמי שבאמת אשם זה מי שטענו אז שהוא אשם.

ישראל חסון: אני חוזר ושואל היום שאלה פשוטה.

ישראל חסון: אנחנו יודעים גם להגיע ל-שישים ומשהו אלף איש.

ישראל חסון: תורידי 20,000 חיילים באותה שנה - כוחות הביטחון.

ישראל חסון: אני יודע להביא 40,000 נוסעים, זה מקרו כלכלה לאזור הזה.

דפנה עין דור: אנסה להתייחס.

גלעד ארדן: למה בעצם המדינה מתנגדת?

גלעד ארדן: כי על כל מטוס שנוחת בקריית שמונה, אם זה שדה תעופה, אז אתם מסבסדים במשהו את עלות הנחיתה.

גלעד ארדן: המשהו הזה, אם אני זוכר נכון - - -

דפנה עין דור: זה משהו עם הרבה אפסים.

גלעד ארדן: זה לא עם הרבה אפסים, זה 900 ומשהו ₪ למטוס.

רן כהן: פר נוסע.

גלעד ארדן: כמה מסבסדים נחיתה של מטוס, ריק או מלא?

גלעד ארדן: עזוב פר נוסע.

גלעד ארדן: כמה עולה להנחית מטוס בפועל וכמה משלמים באמת?

רן כהן: בהתאם לביקושים היום זה יוצא - - -

גלעד ארדן: עזוב את הביקושים.

גלעד ארדן: למה אתה מכניס את הביקושים היום?

גלעד ארדן: אני רוצה לשאול, מטוס ריק לגמרי, כמה הוא משלם באמת לנחות בשדה תעופה וכמה המדינה מוסיפה על זה לרשות שדות התעופה?

גלעד ארדן: כמה רשות שדות התעופה מסבסדת?

דפנה עין דור: המדינה לא מוסיפה.

גלעד ארדן: אתם מבינים את השאלה, מספיק ללכת מסביב.

גלעד ארדן: כמה זה עולה בסוף למדינה?

דפנה עין דור: יש תמחור של רשות שדות התעופה כמה עולה הפעלת כל שדה תעופה ראש פינה.

דפנה עין דור: אין לנו עלויות של קריית שמונה מכיוון שזה לא מופעל ע"י רשות שדות התעופה.

דפנה עין דור: בנושא הזה אין לנו תשובה לגבי קריית שמונה.

דפנה עין דור: לגבי ראש פינה יש תשובה.

דפנה עין דור: העלות השנתית היא - - -

גלעד ארדן: אני לא רוצה עלות שנתית.

גלעד ארדן: אתם גובים כסף ממי שמפעיל את הקו עבור זה שהוא נוחת שם.

גלעד ארדן: כמה כסף?

דפנה עין דור: אין לי מושג.

גלעד ארדן: לא יכול להיות שאת לא יודעת את זה בדיון.

גלעד ארדן: איך אתם יודעים כמה זה עולה לכם?

גלעד ארדן: את באה ומסבירה לי פה שאתם מתנגדים - - -

דפנה עין דור: יש לנו את העלות שנתית של הפעלת שדה התעופה - - -

רן כהן: אני לא מבין את השאלה.

גלעד ארדן: מה אתה לא מבין בשאלה, אני לא יודע להסביר את עצמי?

גלעד ארדן: מה אתם לא מבינים.

גלעד ארדן: תמיר, עיט ארקיע מפעילים טיסה.

גלעד ארדן: הם משלמים לרשות שדות התעופה כדי להנחית את המטוס על כל הנחתה?

גלעד ארדן: הם משלמים?

רן כהן: כן.

גלעד ארדן: כמה הם משלמים?

גלעד ארדן: כמה זה עולה מול העלות האמיתית לרשות שדות התעופה?

גלעד ארדן: זאת העלות למדינה.

גלעד ארדן: אתם אומרים שזה מסובסד.

דפנה עין דור: זה לא פר טיסה - - -

גלעד ארדן: אני אעשה אחר כך את החישובים אם יש 1000 הנחתות או 6 הנחתות – כמה זה עלה למדינה.

גלעד ארדן: אבל אני רוצה להבין מה הפער בסופו של דבר.

גלעד ארדן: מה, אתם לא יודעים את הנתון הזה?

גלעד ארדן: זה תלוי רק בכמה נחיתות?

גלעד ארדן: עיט משלמת פיקס פרייס מראש - - -

דפנה עין דור: היא משלמת פר נחיתה.

גלעד ארדן: אז אתם יודעים, יש 3 נחיתות ביום - - -

דפנה עין דור: יש תשובה לנתון הזה בהגדרה אבל אין לנו אותו פה כי אנחנו ראינו את זה במקרו של כל עלות ההפעלה, לא רק פר נחיתה.

ישראל חסון: תסלחי לי גברתי, פה בדיוני הוועדה הקודמים עמדו ואמרו שעלות ההפעלה של מנחת קריית שמונה – מוכנים להתחייב על 60,000 ₪ בחודש.

דפנה עין דור: זה התמחור שעשינו 63,000 ₪ לחודש.

ישראל חסון: תסבירי לי בבקשה, לך זה עולה יותר?

דפנה עין דור: לרשות שדות התעופה ללא ספק.

ישראל חסון: 60,000 ₪ - זה מה שהיה אמור לעלות, נכון?

דפנה עין דור: הסכמנו שזאת העלות המוכרת על ידינו.

ישראל חסון: יש נתון שכדאי שגלעד ידע אותו.

ישראל חסון: המנחת בקריית שמונה הטיס בתקופות הנורמליות שלו 50% מהמנחת במחניים.

ישראל חסון: נכון?

דפנה עין דור: נכון.

ישראל חסון: העלות במחניים הייתה קרוב ל-חצי מיליון, העלות בקריית שמונה הייתה על 60,000 ₪.

ישראל חסון: תסבירי לי למה המנחת בקריית שמונה לא עובד?

סמי מלול: ההסכמים הקיבוציים ברשות שדות התעופה.

אבנר ירקוני: יותר ממיליון, זה לא חצי מיליון.

ישראל חסון: בסדר, יותר ממיליון חודשי ובמנחת קריית שמונה 60,000 ₪.

ישראל חסון: כלומר 50% מכמות הנוסעים עולה לך 60,000 בקריית שמונה, עולה לך קרוב למיליון - - -

אבנר ירקוני: היא אמרה 16 מיליון בשנה.

ישראל חסון: היא אומרת 16 מיליון, אז זה מיליון ורבע לשנה.

ישראל חסון: אני שואל שאלה פשוטה, איך אתם מגיעים למסקנה שלא צריך להפעיל את מנחת קריית שמונה?

דפנה עין דור: כי זה בנוסף ולא במקום.

גלעד ארדן: מר שפיצר, מנהל תחום שדות תעופה ומנחתים ברשות התעופה האזרחית, בבקשה.

יוסי שפיצר: בארץ קיימים הרבה מאוד מנחתים.

יוסי שפיצר: גם מהדרום יוטבתה והרבה מאוד מנחתים ברמת הגולן שתקצבנו, מימנו ושיפצנו – כולל קריית שמונה שהשקענו שם.

גלעד ארדן: כמה השקעתם שם?

יוסי שפיצר: כ-20 מיליון שקלים.

דפנה עין דור: כלל משרדי הממשלה השקיעו מעל 20 מיליון ₪.

יוסי שפיצר: לגבי ההפעלה של מנחת ושדה תעופה, יש הבדל ביניהם, גם לפי תקנות הטיס.

יוסי שפיצר: במנחת אין מגדל פיקוח, צוות מינימלי, צוות כיבוי אש, צוות הצלה – מדובר ב-11 אנשים.

יוסי שפיצר: בשדה תעופה מופעלים כל האמצעים, מגדל, אנשים וביטחון.

יוסי שפיצר: העלות הגבוהה של מנחת זה ביטחון.

יוסי שפיצר: תמכנו בארקיע ובאישראייר שטסו לשם ועד שנת 2000 היו באמת הרבה טיסות ולכן השקענו בטרמינל.

יוסי שפיצר: בשנת 2000 גם היציאה מלבנון, גם שיפוץ המסלול מבחינת בטיחות – זה הוריד מאוד את מספר הטיסות והביקוש.

גלעד ארדן: המסלול שופץ?

רונית תירוש: השיפוץ הוריד את הביקוש?

יוסי שפיצר: אנחנו לא אחראים על חברות התעופה.

יוסי שפיצר: חברות התעופה זה עסק כלכלי.

יוסי שפיצר: אם בחברת ארקיע אמרו שהם מפסידים בקו הזה מיליונים – אי אפשר לבוא ולסבסד את הקו הזה עד אין סוף כי ברגע שחברה מפסידה מפסיקים.

יוסי שפיצר: השאלה כמה המדינה יכולה להשקיע.

יוסי שפיצר: שאלתם שאלה, כמה עולה לנחות בראש פינה.

יוסי שפיצר: מנכ"ל הרשות יציין מייד שמסבסדים את שדה התעופה ראש פינה וכמה אמורים לסבסד ולתקצב כדי להפעיל את קו קריית שמונה.

יוסי שפיצר: משרד התחבורה תמך, שלא תהיה פה אי הבנה שאנחנו נגד טיסות לקריית שמונה.

יוסי שפיצר: לאורך כל הדרך היינו בעד טיסות וניסינו עם ארקיע וכו'.

גלעד ארדן: אבל אתם בעד הסבסוד בראש פינה ולא בעד הסבסוד בקריית שמונה.

גלעד ארדן: בוא נשים את הדברים על השולחן.

יוסי שפיצר: ההבדל הוא בסוג ורמת ההפעלה.

יוסי שפיצר: כשאתה מפעיל מנחת העלויות שלו הן עשירית משדה תעופה.

גלעד ארדן: כלומר הסיבה לעלויות מה שישראל חסון ציין, זה כיוון שקריית שמונה מוגדר כמנחת וראש פינה הוגדר כשדה תעופה ושדה תעופה יש לו כל מיני דרישות נוספות שמעלות את העלויות שלו.

יוסי שפיצר: חיובי.

יוסי שפיצר: אנחנו בעד להמשיך להפעיל, גם משרד התחבורה וכולם, אבל צריך למצוא דרך להפעיל את זה במסגרת מנחת.

גלעד ארדן: אבל אם לא מצאתם עד היום גם שזה יהיה מנחת וגם שינחתו שם...

גלעד ארדן: מר שפיצר, אני לא בא אליך בטענות כי בסופו של דבר, מי שמקבל פה החלטות זה השר.

גלעד ארדן: אם לשר היה חשוב באמת, אני הבנתי עכשיו את כל התמונה.

גלעד ארדן: שדה תעופה אתם רשות שדות התעופה מסבסדים, מנחת אתה אומר, זה לפי השוק.

גלעד ארדן: כלומר אם חברות תעופה שפועלות משיקולים כלכליים חושבים שכדאי להן להטיס למרות עלויות ההנחתה – הם יטוסו לשם, ואם לא אז לא.

גלעד ארדן: אתה אומר, מה לעשות?

יוסי שפיצר: אדוני, זה לא מדויק.

יוסי שפיצר: המדינה תקצבה את הפעילות של כל המנחתים, גם סבסדה את הנוסעים.

יוסי שפיצר: אם זה ברמת הגולן וכו'.

יוסי שפיצר: אבל השאלה עד איזה עלות.

יוסי שפיצר: אם זה 10 מיליון המדינה צריכה להפעיל את קריית שמונה עבור 15,000 נוסעים לקריית שמונה?

יוסי שפיצר: יש פה עניין של איזון.

יוסי שפיצר: כמה המדינה צריכה להשקיע?

גלעד ארדן: כמה על פי החישוב שלכם היה עולה כמנחת לסבסד את הפעלת המנחת בקריית שמונה?

יוסי שפיצר: היה שלב ששר התחבורה, לא הנוכחי, היה מוכן לתקצב 100,000 ₪ בחודש להפעיל את מנחת קריית שמונה.

גלעד ארדן: ומה קרה לזה?

יוסי שפיצר: זה לא היה מספיק.

גלעד ארדן: אז כמה כן יספיק?

יוסי שפיצר: לא עשיתי חישוב אבל הרבה יותר.

ישראל חסון: אני רוצה לעזור לגלעד בטיעון אחד.

ישראל חסון: הדיון הזה לא נוח לי.

ישראל חסון: הדיון על המנחת בקריית שמונה מתנהל כבר שנתיים ומשהו.

ישראל חסון: מה השיטה?

ישראל חסון: אתה בא עם הטענות מזה שנתיים, הם בכלל לא היו בקטע של הטענות על הפעלת הקו.

ישראל חסון: אני אומר לכם פה, משרד התחבורה התחייב לפני שנה, כדאי לכם לקרוא את הסטנוגרמות, הוא אמר: אני מוציא את זה למכרז תוך חודש.

דפנה עין דור: פרסמנו מכרז לצפון אבל לראש פינה, לא לקריית שמונה.

ישראל חסון: אבל הוא התחייב פה על קריית שמונה, לא על ראש פינה.

ישראל חסון: הדיון פה הוא על קריית שמונה.

ישראל חסון: הוא התחייב שהוא מוציא את זה.

ישראל חסון: אנחנו בונים על זה שאין זיכרון לרשות המחוקקת?

ישראל חסון: על מה אנחנו בונים?

ישראל חסון: מה זה המשחק הזה?

ישראל חסון: מה שהכי חמור, ישבתי לפני שבוע עם השר בוים ואתה מסתכל מה המצב?

ישראל חסון: מינוס 4% הגירה שלילית בקטע הצפוני.

סמי מלול: אנחנו מאבדים את אצבע הגליל, יש הגירה שלילית.

גלעד ארדן: אני רק רוצה שיירשם לפרוטוקול ואני מדגיש את זה שמר שפיצר אמר, שסבסוד של 100,000 ₪ בחודש לא הספיק ויהיה צריך להגיע לסבסוד של אפילו 200,000 ₪.

יוסי שפיצר: אני לא אמרתי את זה, אני אמרתי כמה זה היה לפני מספר שנים, לא בתקופת השר הנוכחי.

אבנר ירקוני: זו סתם אמירה כשאתה לא אומר סבסוד לכמה אנשים.

גלעד ארדן: האוצר ירצה לטעון שהצעת החוק היא תקציבית - - -

רן כהן: האוצר טוען את זה.

רן כהן: מה שאדון שפיצר מדבר זה הפעלת השדה כמנחת ולא כשדה תעופה.

רן כהן: הצעת החוק מבקשת להגדיר את המנחת כשדה תעופה.

גלעד ארדן: אבל לחילופין, אם אשנה את הצעת החוק ואכפה על הממשלה לסבסד את הפעלת המנחת עד לגובה של 4 וחצי מיליון ₪ לשנה כמו שעשינו בחוק אחר, זה לא יהיה תקציבי.

יוסי שפיצר: אבל זה לא אומר שיהיו טיסות.

רונית תירוש: זה ביצה ותרנגולת.

גלעד ארדן: משרד האוצר, בבקשה.

רן כהן: היום קיים שם מפעיל פרטי.

אבנר ירקוני: הוא יושב לידך, מר ויקטור.

אבנר ירקוני: זה המאפיונר ואני עורך דינו.

רן כהן: כיום קיים שם מפעיל ובהתאם למה שהבנתי קיים שם סכסוך שלא מצליחים להפעיל עם חברות התעופה - - -

אבנר ירקוני: ידידי, הסכסוך הסתים לפני חודשים כבר בבית משפט - - -

גלעד ארדן: נציג האוצר, ממי הבנת את זה?

רן כהן: ממשרדי הממשלה שהייתי איתם בקשר.

ישראל חסון: איזה משרדים?

רן כהן: משרד התחבורה.

רן כהן: הבנתי שקיים מפעיל בשטח.

גלעד ארדן: בין מי למי הסכסוך?

רן כהן: המפעיל הסתכסך עם חברות התעופה ולא מאפשר לנחות ולא אפשר לנחות.

גלעד ארדן: בוא נבין מה זה לא מאפשר לנחות.

גלעד ארדן: למפעיל יש את הזיכיון על הפעלת המנחת, הוא רוצה כסף ובצדק, ממי שנוחת.

גלעד ארדן: מה זה סכסוך?

גלעד ארדן: זה לא שהוא לא אוהב את העיניים שלהם.

גלעד ארדן: הוא רוצה סכום כסף מסוים על הנחתה, הם לא מוכנים לשלם ולכן אין טיסות.

גלעד ארדן: זה סכסוך?

רן כהן: כן.

רן כהן: ולכן הצעת החוק הזו מדברת על להעביר את זה כשדה תעופה בהגדרה - - -

גלעד ארדן: עזוב לרגע את הצעת החוק.

גלעד ארדן: לפני זה, האוצר שאחראי על אוצר המדינה יודע שהמדינה השקיעה במנחת הזה 20 מיליון שקל.

גלעד ארדן: יש סכסוך שבגלל פער כספי בין הדרישות של המפעיל למה שחברות התעופה יכולות לשלם לטענתן – לא מתבצעות טיסות או נחיתות בקריית שמונה.

גלעד ארדן: והאוצר שרואה גם חשיבות גדולה בביצור הצפון וקריית שמונה וגם חבל לו ש-20 מיליון ₪ ירדו לטמיון, משרד התחבורה נכנס לעובי הקורה וניסה לראות אם הוא מצליח לגשר בין הפערים והצדדים.

גלעד ארדן: ספר לנו איפה הפערים ומה גישרתם?

רן כהן: הצדדים לא הצליחו לגשר בין הפערים האלה.

גלעד ארדן: מה הייתה ההצעה שהונחה על שולחן משרד האוצר?

רן כהן: על שולחן משרד האוצר לא הונחה שום הצעה.

גלעד ארדן: ומה עדכן אותך משרד התחבורה, כיצד הוא ניסה לפתור את הסכסוך?

רן כהן: לא עדכן אותי.

גלעד ארדן: בסדר.

רן כהן: אני רוצה להוסיף - - -

גלעד ארדן: אני יודע מה אתה רוצה לומר, אתם מתנגדים לחוק כי הוא תקציבי וכשדה תעופה זה יעלה הרבה מאוד כסף ואין הצדקה כלכלית להפעיל גם בראש פינה וגם בקריית שמונה.

גלעד ארדן: ייצגתי אתכם נאמנה?

רן כהן: בהחלט.

גלעד ארדן: מצוין, תודה לך מר כהן.

רונית תירוש: אני רוצה לעשות סדר.

רונית תירוש: כל הסיפור התחיל בגלל שהייתה בעיה שהגורם הפרטי שהפעיל את המנחת העלה את הטקס לצורך העניין - - -

אבנר ירקוני: הוא לא העלה באגורה.

גלעד ארדן: מייד נשמע אותו.

רונית תירוש: אני אגיד מה אני יודעת ולמה הצטרפתי להצעה.

רונית תירוש: חברת תמיר שהפעילה את הטיסות התלוננה שמעלים להם את המיסים, אולי אני לא מדייקת במינוח אבל העלו להם את העלויות בגין ההפעלה.

רונית תירוש: היה סכסוך, העסק נעצר.

רונית תירוש: מה אנחנו רצינו?

רונית תירוש: רצינו להוציא את זה מדי גורם פרטי, לא רצינו שהמנחת הזה יהיה מופרט, מה גם שהמדינה השקיעה שם הרבה כסף, וביקשנו שהיא תכניס את זה, באמצעות החוק או בלי החוק, שתי אופציות.

רונית תירוש: או שהיא תסבסד בעלויות סבירות יותר מ-100,000 ₪ כנראה כדי ליישר קו עם הגורם הפרטי שמנחית עלויות מאוד כבדות על חברות התעופה.

רונית תירוש: או לחילופין, שימצא דרך ללחוץ את הגורם הפרטי שלא יקפיץ את המחירים ואותה תמיר או חברה אחרת, שהתחייבתם אגב משרד התחבורה לצאת למכרז על חברות חלופיות לתמיר, שיפעילו את המנחת.

רונית תירוש: זה לא עבד ואז באה הצעת החוק ואומרת: תעזבו אותנו מכל העניינים, אתם לא מסוגלים לכופף את היד לגורם הפרטי, אתם לא מסוגלים לסבסד יותר, אתם לא מסוגלים להביא מכרז שיביא חברת תעופה שכן תסכים לתנאים של הגורם הפרטי.

רונית תירוש: נמאס לנו.

רונית תירוש: אנחנו מגישים הצעת חוק, תלאימו את השדה.

רונית תירוש: קחו אותו תחת רשות שדות התעופה כמו כל שדה תעופה אחר.

רונית תירוש: פה בדיון אתם אומרים דבר כזה: העלויות להפעיל שדה תעופה כפי שאתם רוצים ע"פ החוק הן עלויות גבוהות בהתחשב בעובדה שחמישים מטר ליד, אני סתם אומרת, יש ראש פינה ויש שם שדה תעופה ומבחינת הביקוש מדינת ישראל לא צריכה עכשיו להשקיע ולא כדאי שהיא תפעיל את זה במסגרת רשות שדות התעופה.

רונית תירוש: בואו נסגור את העסק הזה, נעלה דחפור על המסלול וגמרנו, למרות שהמדינה השקיעה שם הרבה כסף.

יוסי שפיצר: יש שם הרבה מאוד פעילויות, יש טיסות צ'רטרים, יש טיסות אחרות.

רונית תירוש: זה לא ישרת את התושבים, זה ישרת תיירים שבאים בצ'רטר.

דפנה עין דור: אנחנו מדברים רק על הטיסות הסדירות, צ'רטר זה לא סדיר.

רונית תירוש: יש שם איזה כביש שעליו אפשר לנחות, או לצורך מלחמה בלבנון או לצורך בילוי בצימר בגליל ע"י חברת צ'רטר מגרמניה.

סמי מלול: אם מכבי ת"א צריכה לשחק בקריית שמונה מזמינים מטוס פרטי, מצלצלים למפעיל ונוחתים שם, לזה הכוונה.

רונית תירוש: לפי בקשות של ראש עיריית קריית שמונה שמייצג את התושבים הבנו שיש צורך להפעיל את זה מסודר.

רונית תירוש: אגב, כנראה שכתוצאה מזה שהגורם הפרטי העלה מחירים גם חברת תמיר הייתה צריכה להעלות מחירים ולכן אולי ירדו מ-200,000 נוסעים ל-15,000 כי העלויות של הכרטיס מאוד יקרות.

רונית תירוש: אני לא יודעת.

רונית תירוש: אבל אנחנו לא רוצים להנחית את זה על האזרח.

רונית תירוש: אנחנו אומרים שבעלויות סבירות תמצאו חזרה של עוד 180,000 נוסעים.

רונית תירוש: זה מה שאנחנו טוענים אבל הבעיה היא שזה ביצה ותרנגולת כי אנחנו לא יודעים.

רונית תירוש: עד שלא נעשה את זה לא נדע.

רונית תירוש: זו הסיבה שביקשנו שדה תעופה.

רונית תירוש: אני אומרת בשם עצמי ולא בשם יושב ראש הוועדה שהוא יוזם ההצעה - אני מוכנה לוותר על הצעת החוק אם תעשו את מה שהתחייבתם לעשות דהיינו להפעיל את זה באמצעות חברה אחרת, חלופה לתמיר, דרך מכרז.

רונית תירוש: או שתכופפו את הגורם הפרטי שהעלה מחירים - - -

גלעד ארדן: או שתסבסדו אותו.

רונית תירוש: לא משנה.

ישראל חסון: אם יכריזו על זה כשדה תעופה, את יכולה לחייב חברה פרטית לטוס לשם?

רונית תירוש: לא.

ישראל חסון: אז את מגיעה לאותו מקום.

רונית תירוש: לא לאותו מקום.

רונית תירוש: רשות שדות התעופה מסבסדת בעלויות כאלה שחברות תעופה תסכמנה לטוס.

רן כהן: חשוב לומר 2 דברים, אחד זה את העלויות של העברה ממנחת לשדה תעופה והשני שזה עלויות חד פעמיות של כ-85,000 ₪ - - -

ישראל חסון: אני לא יודע לעשות את השווה ערך הכלכלי לעובדה שטרומפלדור נאחז בתל חי.

ישראל חסון: אני מסתכל על מה שקורה לנו באופן כללי ואני שמח לשמוע את ההערות שלך ואת ההערות של משרד התחבורה.

ישראל חסון: דבר אחד אני יודע, הגליל זה כנראה הדבר האחרון שמטריד אותם.

יוסי שפיצר: אדוני טועה, אם אני יודע שהיה שם 900 מטר כורכר ואנחנו השקענו 1400 מ' טרמינל.

יוסי שפיצר: אכפת לנו ואני הייתי יותר בקריית שמונה מאשר הייתי באילת או בבאר שבע.

יוסי שפיצר: להגיד שמשרד התחבורה לא אכפת לו – אני יודע לנסוע לשם בעיניים עצומות והם יעידו פה.

ישראל חסון: סלח לי אדוני, מה לעשות?

ישראל חסון: לא נוח לי שאתה יושב פה, היה יותר נוח שיישב פה ידידי השר שאול מופז.

ישראל חסון: הייתי מזכיר לו שבתוכנית העבודה ל-2006 הוא התחייב שכביש מס' 90 מגיע דו מסלולי לקריית שמונה עד מרץ 2007.

ישראל חסון: לפי דעתי אם נעשה את זה מרץ 2010 מצבנו טוב.

ישראל חסון: אני מזכיר לך שהוא דחה את הרכבת לכרמיאל.

ישראל חסון: אני יכול להזכיר לך הרבה דברים בנגב ובגליל.

יוסי שפיצר: אני גם יודע שהשר מאוד מעוניין לקדם את זה אבל יש לו מגבלות.

ישראל חסון: אם אתה מייצג את השר אז אני מתחיל לדבר איתך עכשיו לא באותו נימוס.

ישראל חסון: אתה רוצה לייצג את השר במכלול של הגליל?

ישראל חסון: אני מוכן לדבר איתך אבל לא זה הדיון.

יוסי שפיצר: אני מייצג את משרד התחבורה.

יוסי שפיצר: הייתי עם השר גם בזמן המלחמה - - -

ישראל חסון: אני רוצה לשאול שאלה מאוד פשוטה, גם אם אתה מכריז על זה עכשיו כשדה תעופה ומשית עלויות, אתה עוד לא מביא לשם מטוס.

גלעד ארדן: זה לא נכון.

ישראל חסון: אתה לא מחייב להביא מטוס.

גלעד ארדן: זה לא נכון כי ברגע שאתה מכריז על זה כשדה תעופה יש תעריף לרשות שדות התעופה על נחיתה והוא תעריף מסובסד.

סמי מלול: היום חברת התעופה כבר הביעה הסכמה, בהנחה ואותם העלויות של נחיתה והמראה יהיו כמו במחניים יהיו בקריית שמונה, החברה הנוכחית אמרה שמחר היא מוכנה לטוס לקריית שמונה.

גלעד ארדן: נשמע את עורך דין ירקוני.

גלעד ארדן: ראשית תסביר לנו מכוח מה מרשך הוא הזכיין להפעלת המנחת בקריית שמונה.

אבנר ירקוני: מרשי הוא זכיין מכוח החיים.

אבנר ירקוני: הוא נמצא שם משנת 89.

אבנר ירקוני: אף אחד לא רצה להיות שם לפני שנה.

אבנר ירקוני: עד שתמיר הגיעה - - -

גלעד ארדן: לא הבנתי.

גלעד ארדן: מנחת שהמדינה השקיעה בו כסף, זו קרקע פרטית?

סמי מלול: המנחת הוא של עריית קריית שמונה, הוא בבעלות עיריית קריית שמונה עם חוזה חכירה עם מנהל מקרקעי ישראל.

סמי מלול: המבנה הוקם מכספי עיריית קריית שמונה, הזכיין מחזיק בזיכיון של מנהל התעופה.

סמי מלול: הוא המפעיל של מנהל התעופה.

גלעד ארדן: איזה מנהל התעופה?

יוסי שפיצר: רשות התעופה האזרחית.

רונית תירוש: מתוקף מה הוא קיבל?

רונית תירוש: הוא זכה במכרז?

אבנר ירקוני: מתוקף זה שהוא ביקש וקיבל, לא היה מכרז, גם אף אחד לא רצה.

גלעד ארדן: לכמה זמן?

אבנר ירקוני: כל שנה זה מתחדש.

גלעד ארדן: אתם לא יכולים להחליף אותו?

גלעד ארדן: האם אתם מחויבים להאריך לו כל שנה את זכיון ההפעלה?

יוסי שפיצר: הנושא מורכב.

יוסי שפיצר: מר ויקטור התחיל כיזם ב-99 מכורכר ומטוס וחברה שפשטה את הרגל השותף, מ-89 הוא מפעיל את המנחת.

יוסי שפיצר: הוא הקים שם כל מיני צריפים זמניים, הקים תשתיות.

יוסי שפיצר: אנחנו לא נכנסים בין עיריית קריית שמונה ובין מר ויקטור.

רונית תירוש: למה לא?

גלעד ארדן: ראש העיר אומר שהוא הזכיין שלכם, לא של העירייה.

רונית תירוש: תחליף אותו.

אבנר ירקוני: חבר הכנסת ארדן, התחלתי לדבר.

גלעד ארדן: כרגע אני עדיין שואל שאלות, אני רוצה לסיים את הבהרת המצב, אחרי זה תגיד כל מה שאתה רוצה.

גלעד ארדן: אתה מייצג כרגע אדם עם אינטרס כלכלי מוצדק, אם לא תקטע את דברי לא אתנפל עליך.

גלעד ארדן: מר שפיצר, בבקשה.

יוסי שפיצר: הרישיון להפעלת מנחת ניתן ע"פ תקנות הטיס.

גלעד ארדן: מי נותן את הרישיון?

יוסי שפיצר: רשות התעופה האזרחית.

גלעד ארדן: אז הוא זכיין שלכם, לא של העירייה.

יוסי שפיצר: הוא מפעיל את המנחת.

גלעד ארדן: הוא מפעיל מכוח רישיון ההפעלה שאתם נותנים לו.

יוסי שפיצר: אבל לא היה מכרז, מאחר והוא היזם הוא קיבל את זה.

יוסי שפיצר: לא הייתה התנגדות של עיריית קריית שמונה, לא הייתה התנגדות של אף אחד.

יוסי שפיצר: הוא עומד בדרישות התקנות מבחינת כל האמצעים שהוא נותן.

יוסי שפיצר: אין בעיה.

יוסי שפיצר: אם עיריית קריית שמונה שהיא בעלת המקרקעין תגיד: אדוני, אני לא רוצה לתת יותר למר ויקטור רישיון - - -

רונית תירוש: למה היא צריכה להגיד?

רונית תירוש: אתה רואה שיש בלגן, הפסיקו טיסות, ביקשנו שתוציא אותו ותשים מישהו אחר.

יוסי שפיצר: אבל גם מישהו אחר העלויות - - -

גלעד ארדן: אתה מבין מה אתה אומר?

גלעד ארדן: אתה איש המדינה, אתה אומר שאם בעל קרקע שבה המדינה משקיעה כספים והיא זו שעל פי החוק נותנת רישיון הפעלה - אם בעל הקרקע בחכירה רוצה לתת למישהו את זיכיון ההפעלה אתם לא תתערבו בעניין הזה.

יוסי שפיצר: זה החוק.

גלעד ארדן: מה עם חובת מכרזים?

יוסי שפיצר: אני לא אחראי על קיום החוק.

גלעד ארדן: בוודאי שאתה אחראי על קיום החוקים.

יוסי שפיצר: אם לאדוני יש מגרש ואתה רוצה לתת למישהו להקים סככה אז אתה אחראי על זה.

גלעד ארדן: אבל אתה נותן לו את הזיכיון להפעיל.

יוסי שפיצר: לפי החוק.

רונית תירוש: זה שיח חרשים.

גלעד ארדן: כנראה.

גלעד ארדן: בוא נניח שמחר יושב ראש עיר שמבחינתו אתם רוצים שיהיו שם טיסות, הזכיין לא בא לו, הוא טס לחופשה בהוואי למאה שנה ולא בא לו להפעיל את זה – כל עוד העירייה זה סגור עם הזכיין שלכם שהוא נשאר שם - הוא נשאר שם.

גלעד ארדן: אתם תמשיכו לציית לרצון העירייה ולתת לו זיכיון הפעלה.

יוסי שפיצר: אדוני, הסברת את זה טוב מאוד.

יוסי שפיצר: אם העירייה לא תדאג לאנשים שלה ותיתן זיכיון למישהו שלא מפעיל את המנחת כי היא לא מעוניינת - - -

גלעד ארדן: אם השיער שלי היה ארוך הייתי מורט אותו אבל הוא לא, תודה לך מר שפיצר, דבריך היו באמת מאלפים.

גלעד ארדן: בבקשה מר ירקוני, תסביר לנו את נסיבות המקרה.

אבנר ירקוני: ראשית אני פשוט המום מזה שהדיון הגיע שוב למר ויקטור.

אבנר ירקוני: מה שאמרה חברת הכנסת תירוש הוא הדבר ההגיוני ביותר שצריך להיות כבר מזה שנים.

אבנר ירקוני: זאת אומרת, אין שום סיבה כשמסתכלים על 2 המסלולים האלה, להחליט שדווקא זה ולא זה, יתכן גם שאין סיבה שיהיו שניהם.

אבנר ירקוני: לכן השאלה בסופו של יום לאן יטוסו בגליל היא לא שאלה כספית, היא שאלה של מדיניות.

אבנר ירקוני: לכן יש היגיון פה בדיון הזה.

אבנר ירקוני: הכנסת והממשלה צריכים להחליט אם הם רוצים קו תעופה לגליל ואם כן אם זה יהיה למחניים או לקריית שמונה.

אבנר ירקוני: זה בעיקרון ההיגיון וזה גם ההיגיון שאני אומר אותו בשם מי שנקרא "מטיילי קריית שמונה" שזה המפעיל של המנחת בקריית שמונה.

גלעד ארדן: המנחת ביוטבתה מופעל, מר שפיצר?

יוסי שפיצר: חיובי.

גלעד ארדן: איך המפעיל ביוטבתה מצליח לממן את ההפעלה שלו?

גלעד ארדן: יש יותר ביקוש ליוטבתה מאשר לקריית שמונה?

יוסי שפיצר: לא, ואין טיסות שם.

גלעד ארדן: הוא לא מופעל?

יוסי שפיצר: הוא מופעל לטיסות מזדמנות ע"י המועצה עצמה כך שהעלויות היא מעמיסה על עצמה, כיבוי האש והחירום וכו'.

גלעד ארדן: אין טיסות סדירות?

יוסי שפיצר: אבל יש פעילות מאוד גבוהה, גם במגידו, במדינה יש עוד הרבה שדות - - -

גלעד ארדן: אין אף מנחת בישראל עם טיסות סדירות?

דפנה עין דור: באל רום, בערבה, בעין יהב.

דפנה עין דור: יש מנחת שמסובסד על ידינו פר נוסע.

דפנה עין דור: העלויות הקבועות ממומנות ע"י המועצה.

אבנר ירקוני: מפה והלאה יש פה אסופה של חוסר ידע, גם עובדתי וגם חוקי.

אבנר ירקוני: ואני רוצה בדקה לתקן את מסגרת הדברים.

אבנר ירקוני: ראשית צריך לזכור שאותו אחד שהעלה את המחירים ובגללו כביכול, במרכאות כפולות ומכופלות לא טסים, כל מה שהוא ביקש לקבל זה מה שהמדינה קבעה שצריך לקבל שזה 60,000 ₪ לחודש שזה בהשוואה לסדר גודל של מעל מיליון שקל של רשות שדות התעופה, ולכן תניחו אותו בצד.

אבנר ירקוני: לא בגלל ויקטור אין טיסות לקריית שמונה.

גלעד ארדן: הוא ביקש לקבל את ה-60,000 האלו מהחברות שנוחתות?

אבנר ירקוני: הוא לא ביקש, הוא בא אל המדינה ואמר: יש כאן סכסוך כספי, שהמדינה תגיד כמה מגיע לי לחודש.

אבנר ירקוני: באה המדינה ואמרה: זה המחיר.

גלעד ארדן: 60,000 ₪ לחודש.

אבנר ירקוני: הסכסוך ההוא הסתיים, הוא מאחורינו כבר מלפני חצי שנה.

אבנר ירקוני: הוא הסתיים בזה שתמיר שילמו סכום כספי מסוים שאותו הם היו חייבים לויקטור.

אבנר ירקוני: אגב, ויקטור תרם את כל הכסף לבית חולים, רק תדעו, גרוש הוא לא לקח מזה.

גלעד ארדן: חברת טמיר הסכימה להמשיך ולשלם 60,000 ₪ לחודש כל חודש?

אבנר ירקוני: לא.

אבנר ירקוני: חברת תמיר הפסיקה לטוס לא בגלל ויקטור.

אבנר ירקוני: מלכתחילה.

גלעד ארדן: משרד התחבורה קבע שהעלות לשם הפעלת המנחת החודשית היא 60,000 ₪.

יוסי שפיצר: רק לצורך הבהרה, גם בראש פינה למרות שזה שדה תעופה.

אבנר ירקוני: רק שתדעו שהאבחנה החוקית היחידה בין מנחת לבין שדה התעופה היא ששדה תעופה זה מה שיש בחוק רשות שדות התעופה ומנחת זה כל מה שלא שם.

אבנר ירקוני: לכן כל הסיפורים שהם מספרים פה - - - -

דנה נויפלד: אבל יש לזה עלויות נוספות.

גלעד ארדן: אני רוצה שתתייחס לדבריה, זה מה שמציגים לנו כל גורמי המדינה, שיש להם עלויות נוספות.

אבנר ירקוני: כל השאר נגזר מהיקף הפעילות ומהביטחון ומהבטיחות הנדרשים.

אבנר ירקוני: אם יש לך מנחת שבו נוחתים ג'מבואים, אז עלות הפעלתו של המנחת תהיה מאוד יקרה למרות שהוא לא שדה תעופה והוא רק מנחת.

אבנר ירקוני: אנשים חושבים שהמילה מנחת זה משהו קטן ושדה תעופה זה משהו גדול.

אבנר ירקוני: טעות.

אבנר ירקוני: המסלול בקריית שמונה יותר גדול מהמסלול במחניים.

אבנר ירקוני: צר לי לאכזב אתכם.

אבנר ירקוני: למרות שזה מנחת וזה שדה תעופה.

אבנר ירקוני: זו אותה טעות שעשו פה עם צ'רטר.

אבנר ירקוני: צ'רטר זה לא טיסה קטנה, צ'רטר יכול להיות ג'מבו וטיסה סדירה יכול להיות מטוס עם 10 נוסעים.

אבנר ירקוני: אין קשר בין הדברים האלה וחבל שמדברים פה סתם ולא כל כך יודעים על מה מדברים.

אבנר ירקוני: לכן השאלה כמה תעלה ההפעלה נגזרת מאיזו פעילות תהיה במקום ולא מה תהיה הכותרת.

אבנר ירקוני: הכותרת היא רק שאלה אם זה נכנס לגדר תחולת חוק זה או זה.

אבנר ירקוני: זה דבר שצריך להבהיר אותו ולכן אני מאוד מתפלא על שר התחבורה שאומר:

אבנר ירקוני: אני מוכן שזה יופעל על פי חוק רשות שדות התעופה כמנחת.

אבנר ירקוני: מי שאומר דבר כזה הוא לא קרא את החוק.

דובר: זה לא מה שהוא אמר.

אבנר ירקוני: אם כך אני מתנצל אם לא הבנתי נכון.

אבנר ירקוני: לגבי היצע וביקוש.

אבנר ירקוני: קורה פה דבר מוזר.

אבנר ירקוני: באים ואומרים: אין ביקוש.

אבנר ירקוני: אם תלך לאזור בעולם שאין עגבניות ותשאל כמה אנשים רוצים עגבניות אולי תגלה שאחוז אחד רוצה עגבניות.

אבנר ירקוני: אם תשים להם דוכן עגבניות ברחוב ויתרגלו לזה, תבוא אחרי שבועיים ותשאל: כמה רוצים לאכול עגבניות, יגידו 30% רוצים.

אבנר ירקוני: אותו דבר קורה פה.

אבנר ירקוני: תעופה זה מקרה קלאסי, ואמרתם את זה בצדק, שהיצע יוצר ביקוש.

אבנר ירקוני: מי שמשתמש בטיסות האלה באופן סדיר ישתמש בהן רק אם הן תהיינה סדירות והוא יוכל לסמוך עליהן.

אבנר ירקוני: אז הוא יוכל במקום להחזיק 3 מכוניות במשפחה למכור אוטו אחד, ואז הוא יוכל במקום שהוא גר בת"א ובית הנופש שלו בקריית שמונה אז הוא יגור בקריית שמונה ובית הנופש שלו בת"א וכו'.

אבנר ירקוני: לא סתם היו פה היקפים של 150,000 נוסעים בשנה כי אנשים התבססו על זה וחיו, אני זוכר את הימים האלה, אנשים בבוקר במטוס היו מכירים אחד את השני.

אבנר ירקוני: אותם אנשים טסו בבוקר וטסו בערב, אנשים במטוסים הכירו אחד את השני.

אבנר ירקוני: עם השנים זה הלך ונגמר.

אבנר ירקוני: לכן לא היה מקום להתנפל על ויקטור ולא להגיע לויקטור, כי גם לגישתו של ויקטור יש היגיון בהצעת החוק הזו.

אבנר ירקוני: שנים אנחנו אומרים שאין שום סיבה שהמדינה תהיה מעורבת בין אם דרך רשות שדות התעופה ובין אם לא דרך רשות שדות התעופה, בסיפור של הפעלת שדה התעופה לגליל.

אבנר ירקוני: תקראו לזה שדה תעופה, תקראו לזה מנחת, תקראו לזה כביש, זה לא משנה.

רונית תירוש: שתהיה הפרטה?

אבנר ירקוני: מה שאנחנו אומרים שזאת החלטה של מדיניות.

אבנר ירקוני: בוואדי אין מה לחפש את הגרוש אצל ויקטור כי שם לא ימצא הגרוש ולא ימצא הגרוש שמונע את הפעלת הטיסות כי העלויות שלו היו, כמו שראיתם, לא עשירית אלא אחד חלקי עשרים מעלויות ההפעלה של רשות שדות התעופה.

רונית תירוש: עורך דין ירקוני, דיברת דברי טעם למעט דבר אחד שיוצר אצלי דיסוננס כי אני מנסה לשחזר.

רונית תירוש: כשישבו פה נציגי חברת תמיר הטענה הייתה - - -

ישראל חסון: הם שיקרו, נקודה.

רונית תירוש: הטענה הייתה שהעלויות שמר ויקטור השית עליהם בשלב הגזרות היו הרבה יותר מ-60,000 ₪, אני לא זוכרת כמה אבל הן היו כאלה שלא היה להם רנטבילי בכלל להפעיל את השדה.

אבנר ירקוני: ולכן הם לא שילמו שום דבר.

אבנר ירקוני: חברת הכנסת תירוש, הייתה לנו שיחה מאוד קשה אחרי הישיבה ההיא, להזכיר לך, ואת אמרת לי שיכול להיות שהטעו אותך אז, ככה אמרת.

אבנר ירקוני: אבל למה לחזור לשם?

אבנר ירקוני: זה מאחורינו ותמיר שלמו את החוב והיום זה לא תמיר ולא ויקטור.

רונית תירוש: אגיד בקיצור נמרץ מה אנחנו רוצים.

רונית תירוש: בתפיסת עולמי הכלכלית אני לא נגד הפרטה ואדרבא, אבל מה שהמדינה צריכה לעשות, הבעיה היא שהמדינה ברגע שהמדינה מפריטה היא גם שוכחת מהנכס ולא מעניין אותה כלום.

רונית תירוש: ולמדינה תמיד צריכה להיות אחריות, אחריות כפולה.

רונית תירוש: ברגע שהיא מפריטה נכס יש לה אחריות כלפי האזרחים שהם לא ייפגעו מבחינת עלות הכרטיס - - -

גלעד ארדן: הוא לא מציע להפריט את זה.

אבנר ירקוני: ההיגיון שלך הוא היגיון בריא, העובדות לא כל כך מדויקות אבל שורה תחתונה אנחנו מסכימים.

רונית תירוש: אותי בכלל לא מעניין אם זה יהיה מופרט או מולאם דרך רשות שדות התעופה, לי חשוב שהאזרחים יוכלו לטוס בנגישות גבוהה, דהיינו טיסות סדירות ובעלויות סבירות, דהיינו שצריך פה סבסוד.

רונית תירוש: עכשיו תחליטו איך אתם מסבסדים, או גורם פרטי אחרי הפרטה או לחילופין דרך הלאמה במסגרת רשות שדות התעופה.

רונית תירוש: החוצפה של משרד התחבורה, ואת זה אני חייבת לומר לך ירון שילת, עד ה-15 בדצמבר 2006 הייתם צריכים להבטיח הפעלה סדירה של הטיסות הללו כשהיא הפעלה מסובסדת, דהיינו 188 ₪ לנוסע שהוא תושב הצפון וכו'.

רונית תירוש: לא עשיתם את זה.

רונית תירוש: מה אתם רוצים?

רונית תירוש: אני אומרת לך דוגרי, הפעילו עלי לחץ שלא לקדם את הצעת החוק הזאת, אז לא השתדלתי אבל יש את יושב ראש הוועדה שזכותו, ובצדק גם.

רונית תירוש: אנחנו שנתיים אחרי.

גלעד ארדן: מר שחם, היועץ המשפטי של רשות שדות התעופה, בבקשה.

אריה שחם: עורך דין ירקוני מאוד אסרטיבי אבל לאוזניים שלא מבינות בתעופה זה עושה רושם.

אריה שחם: אין ג'מבו שנוחת במנחת.

אריה שחם: צריך להבין דבר אחד, ההבדל העקרוני בין מנחת לבין שדה תעופה הוא ששדה תעופה חייב לעמוד בסטנדרטים של IKO לגבי רוחב מסלול, לגבי זוויות, לגבי שיפועים, לגבי טיב המסלול ודברים רבים שמנחת לא חייב לעמוד בהם.

רונית תירוש: אבל הוא יכול לעמוד בהם.

רונית תירוש: יכול להיות מצב שהמנחת במקרה של קריית שמונה עונה על דרישות התקן של שדה תעופה.

אריה שחם: המנחת בקריית שמונה היום לא עונה על הדרישות של ארגון התעופה העולמי.

רונית תירוש: לכן ההפרש בעלויות.

אריה שחם: יש חשיבות רבה לעובדות נוספות כגון, מטוסי נוסעים גדולים מסוג ג'מבו, מדוע אני אומר שהם לא נוחתים במנחתים?

אריה שחם: משום שבמנחת אין מגדל פיקוח.

אריה שחם: כדי להנחית מטוסים כשיש תנועה עם מטוסים צריך מגדל פיקוח.

אריה שחם: מגדל פיקוח זה לא רק מגדל פיקוח ואנשים שצריכים לעבוד שם 24 שעות ביממה, זה גם מכשירי עזר לניווט, מכשירי ניווט ותוספות אחרות רבות במנחת לא מתחייב.

רונית תירוש: אנחנו לא רוצים שדה תעופה, תשאיר מנחת ותדאג שיהיו שם טיסות סדירות.

רונית תירוש: מה ביקשנו?

ישראל חסון: כמה טיסות סדירות יש לחיפה

אריה שחם: בין 4 ל-6 טיסות סדירות ביום, בימים מסוימים.

ישראל חסון: מה הרלוונטיות של זה לדיון?

ישראל חסון: יושבים פה אנשים שאומרים לך: אנחנו סבורים שהמדיניות של מדינת ישראל צריכה להיות כזו שמביאה אפשרויות לתיירות ולתחבורה אווירית לקריית שמונה.

ישראל חסון: זה מה שרונית אומרת לך, זה מה שגלעד אומר וזה מה שאני אומר כבר שנתיים.

אריה שחם: אבל אדוני, העובדה היא שיש שדה תעופה במחניים והעובדה היא שבשום מקום בעולם אין שדות תעופה במרחק של 20 ק"מ אחד מהשני אלא אם היקף התנועה הוא של 70 מיליון נוסעים.

אריה שחם: אין דבר כזה בעולם.

ישראל חסון: במדינת ישראל יש הרבה דברים ש"אין דבר כזה בעולם".

ישראל חסון: אני גם מודע למספרים, שאני לא יודע כמה אתה מודע להם, גם מלפני 8 שנים.

ישראל חסון: ואני שואל את עצמי, למה זה לא יכול להכפיל את עצמו?

ישראל חסון: אז אני יכול להגיד לך שמזווית ההסתכלות של השולחן המספרים האלה לא יכולים להכפיל את עצמם ולא נגיע ל-140,000 נוסעים בקריית שמונה בגלל מדיניות כוללת.

ישראל חסון: אני לא אומר את זה כאופוזיציה.

ישראל חסון: יש לי מסמך שקיבלתי רק לפני 4 ימים ממשרד הבינוי והשיכון, עליו בלבד ממשלה הייתה הולכת.

ישראל חסון: על הנגב והגליל.

ישראל חסון: כשאתה יושב ומסתכל, מה קורה?

ישראל חסון: אנחנו אומרים שאנחנו רוצים שהמדינה תשלם בכדי להחזיק - - -

אריה שחם: 2 שדות תעופה.

ישראל חסון: אני רוצה אמצעי תחבורה לשם.

ישראל חסון: בסדר?

רונית תירוש: בכל מחיר?

ישראל חסון: בכל מחיר.

רונית תירוש: אני לא רוצה בכל מחיר.

ישראל חסון: אני רוצה בכל מחיר מהסיבה הפשוטה.

ישראל חסון: מנצרת צפונה, משרד הבינוי והשיכון כמה דירות שיווק?

ישראל חסון: 30.

גלעד ארדן: חבר הכנסת חסון, כולנו רוצים את אותם דברים.

גלעד ארדן: אני רוצה להבין, מר ויקטור חג'ג', האם כאשר מדובר על טיסות סדירות לקריית שמונה, מה עלות ההפעלה שאתה מבקש לחודש?

ויקטור חג'ג': אני בטוח שזה עולה יותר מ-60,000 ₪ - - -

גלעד ארדן: אבל בכמה תהיה מוכן להפעיל?

ויקטור חג'ג': המינימום שבמינימום, לא כולל סלקטורים לאגף הביטחון וכל זה - לא פחות מ-60,000 עד 70,000 ₪.

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: משרד התחבורה, בוא נניח שזה עולה 5000 והוא כרגע מחזיק ורוצה 60,000 ₪.

גלעד ארדן: יש לכם שתי ברירות, או שאנחנו נשתגע עם הצעת חוק ויהיה עוד שדה תעופה או שתנסו להוציא מכרז שבו אתם אומרים למפעילים: אנחנו משלמים 60,000 ₪ לחודש.

גלעד ארדן: האם לדעתכם תהיה חברה שתסכים לנחות שם כמנחת בלי שעולה לה כלום, אתם משלמים את כל הכסף.

גלעד ארדן: מדינת ישראל עושה מבצע: נחיתה חינם בקריית שמונה.

גלעד ארדן: עולה לה 700,000 ₪ לשנה.

גלעד ארדן: הסכום שווה?

יוסי שפיצר: צריך לסבסד את הנוסעים.

יוסי שפיצר: תהיה חברת תעופה שתנחת חינם, מי יסבסד את הנוסעים?

גלעד ארדן: זה לא קשור לעלויות נחיתה.

יוסי שפיצר: אבל גם היום טסים לראש פינה - - -

גלעד ארדן: אבל אתה אומר שמי שינחת בקריית שמונה לא ינחת בראש פינה.

גלעד ארדן: הסקר שלכם, הרי אותם אלו שטסים לראש פינה חלק מהם יכולים לנחות בקריית שמונה ונרוויח סימבולית שיש קו ישיר לקריית שמונה.

גלעד ארדן: יעלה למשרד התחבורה 700,000 ₪ בשנה.

גלעד ארדן: מה רע לכם?

גלעד ארדן: מה רע לשר?

גלעד ארדן: 700,000 ₪ בשנה הוא מממן נחיתת טיסות לקריית שמונה.

יוסי שפיצר: ואם זה יעלה 2 מיליון בשנה?

גלעד ארדן: אבל אומר לך ויקטור שהוא רוצה 60,000 ₪ לחודש לממן את הנחיתה.

יוסי שפיצר: ואם זה יעלה 2 מיליון?

גלעד ארדן: אבל אותם 2 מיליון אתה משלם היום בראש פינה, זה לא משנה איפה תשלם אותם.

גלעד ארדן: אתה אומר לי שזה תחליפי, שמי שינחת בקריית שמונה לא ינחת בראש פינה.

יוסי שפיצר: לא יהיו טיסות לראש פינה?

גלעד ארדן: יהיה טיסות לראש פינה.

גלעד ארדן: תרצה חברת תעופה לעשות 2 נחיתות ביום לטובת אלו שטוב להם יותר קריית שמונה – יהיה גם את זה.

גלעד ארדן: גם זה וגם זה, אבל במקום שיהיה שם שדה תעופה יישאר מנחת, זה יעלה לשר מופז ולאזרחי המדינה 700,000 ₪ בשנה.

דפנה עין דור: זה לא המחיר.

גלעד ארדן: למה זה לא המחיר?

דפנה עין דור: בנוסף להוצאות של מפעיל המנחת יש את הוצאות הביטחון.

רונית תירוש: כמה זה?

דפנה עין דור: זה בסדר גודל של כ-100 ₪ לנוסע לכל טיסה.

דוד טל: הביטחון יותר מעלות הכרטיס?

דפנה עין דור: עלות הכרטיס היא 260 ₪.

גלעד ארדן: עולה 100 ₪ רק הביטחון.

דפנה עין דור: אני מדברת על אומדן העלות בקריית שמונה, זה העלויות שחברת תמיר הציגה לנו.

רונית תירוש: מדוע המדינה הסתדרה עם העלויות האלה עד שויקטור, אל תכעס עלי, לצורך השאלה, השתולל?

אבנר ירקוני: הוא לא השתולל.

יוסי שפיצר: כשיש 100,000 נוסעים בשנה העלות מתחלקת על 100,000.

רונית תירוש: לא היה לו 100,000 איש.

גלעד ארדן: אבל עלויות הביטחון עולות, זה 100 ₪ לאחד, לא משנה כמה נוסעים יש.

דפנה עין דור: זה מערך.

רונית תירוש: אני אשכלל את ההצעה של יו"ר הוועדה.

רונית תירוש: בעיני יש 3 אופציות.

רונית תירוש: האופציה המאיימת והבעייתית ביותר שאני לא חיה איתה בשלום אבל אם לא תהיה ברירה נעשה אותה זו הצעת החוק.

רונית תירוש: היא תייקר לכם, תיתן לכם עלויות של להתאים את זה כשדה תעופה לתקן הבין לאומי וכו'.

רונית תירוש: ההצעה השנייה, לשלם לגורם הפרטי המסוים הזה מר ויקטור חג'ג' את הסכום שהוא מבקש – 60,000 ₪ ולהפעיל את המנחת כולל עלויות של סלקטור.

רונית תירוש: לדעתי זה עדיין זול יותר משדה תעופה.

רונית תירוש: האופציה השלישית, לצאת למכרז מה שלא עשיתם כבר שנתיים, להחליף את ויקטור, לחסוך את ה-60,000 ₪, אולי תביאו מישהו זול יותר - - -

ויקטור חג'ג': הם קבעו 60,000 ₪.

גלעד ארדן: רונית צאי מזה, ויקטור הוא לא הבעיה, אם הם קבעו 60,000 ₪ והוא מוכן לזה, בוא נבודד את זה, זה סתם גוזל זמן מהדיון וזה לא רלוונטי.

ויקטור חג'ג': אני דווקא מעדיף את זה.

אבנר ירקוני: אם יהיה מכרז ויקטור יוציא 100,000 ₪ לחודש.

רונית תירוש: תמיר אמרו שיש בעיה - - -

גלעד ארדן: תמיר לא קיימים, אין תמיר.

רונית תירוש: הרי כל העסק התפוצץ כאשר חברת תמיר הפסיקה לטוס.

רונית תירוש: היא טענה אז באופן שקרי שהעלו להם מאוד את המיסים.

רונית תירוש: אני אומרת, בואו נחזיר בזכות המכרז שלכם את המצב של מה שהיה ותפעילו את זה כמו שהיה, אבל לא עשיתם את זה שנתיים.

דפנה עין דור: הטיסות לקריית שמונה הפסיקו עוד בשנת 2003.

דפנה עין דור: מאז לא היו טיסות עד שנת 2006 כשמשרד התחבורה כן פעל בשנתיים האחרונות להוציא מכרז לטיסות לקריית שמונה.

רונית תירוש: מה היה בין 2003 ל-2006?

דפנה עין דור: לא היו טיסות, היו רק לראש פינה.

רונית תירוש: למה התעוררנו ב-2006?

דפנה עין דור: התעוררנו כי אנחנו הוצאנו מכרז להפעלת טיסות.

רונית תירוש: לא אתם, היה דיון בוועדת הכלכלה.

דפנה עין דור: מדוע?

דפנה עין דור: כי המפעיל שאנחנו הוצאנו מכרז שיפעיל טיסות לקריית שמונה הפסיק להפעיל, אבל אנחנו התחלנו.

גלעד ארדן: הגשתם תביעה נגדו?

דפנה עין דור: הוא הגיש נגדנו.

גלעד ארדן: והגשתם תביעה שכנגד?

דפנה עין דור: כן.

דפנה עין דור: חילקנו את הערבות - - -

גלעד ארדן: ואיפה זה עומד?

דפנה עין דור: זה עדיין בבית משפט.

דפנה עין דור: גם כשחברת ארקיע הפסיקה להפעיל היא המשיכה להפעיל רק בראש פינה כשראש פינה הוא שדה שמופעל ע"י הרשות עם כל העלויות המופחתות והכל.

דפנה עין דור: בתחילת שנת 2006 ארקיע אמרה: אנחנו לא מוכנים להפעיל, עצם זה שזה שדה שממומן עם אגרות נחיתה זה לא מספיק.

דפנה עין דור: פרסמנו 2 מכרזים לנושא ובכל פעם הייתה חברה אחת שהסכימה להפעיל.

דפנה עין דור: אין פה כל כך הרבה חברות שמעוניינות להפעיל גם עם העלויות המופחתות של ראש פינה.

דפנה עין דור: במכרז האחרון שפרסמנו, חברה אחת שהסכימה כשהגדלנו את הסובסידיה לנוסע ל-100 ₪ כשלפני כן היא הייתה 20 ₪ לנוסע עם העלויות המופחתות.

דפנה עין דור: לא מדובר כאן על כאלה ביקושים, לא של חברות ולא של נוסעים.

רונית תירוש: ויקטור, אם יתנו לך את ה-60,000 ₪ לחודש תצליח להביא חברות תעופה, בניגוד למה שהיא אומרת?

דפנה עין דור: יש פה גם בעיה של ביטחון, זה לא כולל את הביטחון.

ויקטור חג'ג': אם חברת תעופה לא תשלם עבור הנחיתה, וזה הגיוני, גם אני בעד, אוכל לגייס חברה שתוכל לטוס לקריית שמונה.

רונית תירוש: רק אם היא לא תשלם כלום?

גלעד ארדן: אני רוצה לשמוע את ראש העיר בפועל של קריית שמונה, בבקשה.

סמי מלול: אני רוצה לייצר כמה עובדות.

סמי מלול: הטיסות לקריית שמונה היו עם 2 חברות, חברת ישראייר וחברת ארקיע.

סמי מלול: בשיא טסו 16 טיסות לקריית שמונה.

סמי מלול: אגלה לכם סוד קטן, מאז שחודשו או בוצעו הטיסות לקריית שמונה – משום מה השדה במחניים פרח.

סמי מלול: המכפיל הכלכלי.

סמי מלול: פה יש תורה כלכלית שהכלכלנים כנראה לא למדו שאחד ועוד אחד לא חייב להיות שתיים.

סמי מלול: אני חושב שהטיסות לקריית שמונה גרמו לכך שהשדה במחניים התחיל לפרוח.

סמי מלול: וזו תופעה כלכלית מאוד מוזרה.

סמי מלול: לכן אני טוען שהטיסות לקריית שמונה לא רק שלא יחלישו את מחניים – הם גם יחזקו אותו.

סמי מלול: דבר נוסף, פה זורקים הרבה מספרים, מהלכים אימים, זו השיטה.

סמי מלול: כל הצעת חוק שיש בה היגיון מפעילים עם המכבש של הפצת מספרים, מפחידים את המחוקקים, מפעילים את הלחצים בחדרי חדרים וכולם נסוגים.

סמי מלול: אני מודיע לך, הצעת החוק שהגשתם היא צודקת, היא הגיונית.

סמי מלול: על בסיס כלכלי קריית שמונה בכלל אין לה כדאיות כלכלית.

סמי מלול: אולי תוותרו על 25,000 תושבים שמהווים 50% מאצבע הגליל.

סמי מלול: יכול להיות שצריך לעשות את זה ע"פ התפיסות הכלכליות פה צריך לוותר על קריית שמונה.

סמי מלול: הטיסות הן קריטיות.

סמי מלול: הן עורק חיים קריטי לקריית שמונה שמהווה 50% מהמתיישבים באצבע הגליל, עם כל המשמעויות מרחיקות הלכת.

סמי מלול: השדה בקריית שמונה אורכו יותר מהאורך של השדה במחניים.

סמי מלול: לדעתי הוא יותר בטיחותי, יותר ארוך.

סמי מלול: חיל האוויר בימים אלה טס בשדה הזה, נוחתים שם הרקולסים והליקופטרים והוא גם נכס אסטרטגי מהמעלה הראשונה.

סמי מלול: מעבר לכל זה, ה-60,000 יפתור את בעיית הנחיתה וההמראה.

סמי מלול: יש את העניין של הסלקטור, יש עניין של סבסוד כרטיס ויש גם את עלויות אחזקת הטרמינל שהן לא גבוהות במיוחד.

סמי מלול: אני אומר שבין מיליון וחצי ל-2 מיליון ₪ - אפשר לחדש את הטיסות לקריית שמונה ועם ישראל לא יקרה לו שום דבר.

סמי מלול: לא יקרה שום אסון.

סמי מלול: משרד התחבורה מברבר.

סמי מלול: עד היום הם מוליכים אותנו באף, מספרים סיפורים, הם לא רוצים טיסות לקריית שמונה.

סמי מלול: כל הסיפורים שאתה שומע פה זה להרוויח זמן.

דוד טל: למה אתה חושב שמשרד התחבורה לא רוצים טיסות לקריית שמונה?

סמי מלול: בגלל שלא נוח להם, בגלל שהם פוחדים מתקדימים, בגלל שיש להם סיפורים.

סמי מלול: אני אראה לך, יש לי קלסר של הפרוטוקולים של ביקורי השרים בקריית שמונה לדורותיהם.

סמי מלול: אם תראה את כל ההכרזות שלהם ואת הפער בין מה שהם מכריזים לבין מה שקורה בפועל.

סמי מלול: ואני מודיע לך, בלי הצעת החוק הזאת לא יהיו טיסות בקריית שמונה .

סמי מלול: הכל זה מס שפתיים.

סמי מלול: זה במסגרת החקיקה הפרטית, ותאמינו לי שאני יודע למה הם זורקים את המספרים.

סמי מלול: זה במסגרת ה-4 מיליון שמותר לחבר כנסת בחקיקה פרטית להעביר, ואני אומר לך אפילו 5 ושום אסון לא יקרה למדינת ישראל.

גלעד ארדן: סמי, אני כבר אומר לך שמשרד האוצר יטען שהצעת החוק עולה יותר מ-5 מיליון ושהיא תקציבית.

גלעד ארדן: נכון?

רן כהן: אמת.

רן כהן: היא עולה הרבה יותר מ-5 מיליון.

גלעד ארדן: מעבר לסבסוד של כל נוסע הם טוענים שצריך להוסיף שם את מה שמתחייב מהגדרת המקום כשדה תעופה, מגדל פיקוח וכו'.

סמי מלול: דרך אגב זה היה בתוכנית מגדל הפיקוח, הם לא ביצעו אותו.

סמי מלול: בזמנו זה עלה חצי מיליון דולר.

סמי מלול: הכסף היה דרך אגב, שמו אותו בצד.

סמי מלול: יצאו למכרז בין לאומי והשאירו את הכסף בצד.

סמי מלול: את זה הם לא מספרים.

סמי מלול: את זה תשמע כל פעם בסיפורים בהמשכים.

סמי מלול: אני יכול לכתוב לך ספר על כל ההתנהלות שם סביב השדה הזה.

סמי מלול: אם יש לכם קצת מצפון ואתם מדברים על העניין של הפריפריות - זאת ההזדמנות שלכם כמחוקקים לעשות צדק עם האזור הזה ועם העיר הזאת.

גלעד ארדן: אני חושב שפיתרון הביניים הנכון היה שהמדינה תיקח לעצמה את סבסוד המנחת שזה כפי שאמרנו סדר גודל של 720,000 ₪ בשנה ואת הוצאות הביטחון.

גלעד ארדן: דרך אגב, אם יהיו אלפי נוסעים וזה יגדיל את הוצאות הביטחון - זה עומד בסתירה לביקושים שהצגתם כי אז כנראה יש הצדקה לעניין כי יש ביקושים.

גלעד ארדן: ואם אתם באמת עומדים מאחורי המספרים שלכם אז עלויות הביטחון כמעט לא יוסיפו שום דבר.

גלעד ארדן: אם 15,000 נוסעים זה כולל את כל הביקושים השנתיים לטיסות לצפון אז אני לא יודע כמה מתוכם זה לקריית שמונה.

דפנה עין דור: סדר גודל של 10,000 איש זה בסביבות מיליון שקלים.

גלעד ארדן: 10,0000 איש מתוך ה-15,000 איש רוצים קריית שמונה, אז תיתנו מעמד של שדה תעופה לקריית שמונה.

גלעד ארדן: אני רוצה להבין, אם 10,000 איש מתוך ה-15,000 איש רוצים קריית שמונה – אז למה אתם עושים - - -

דפנה עין דור: אני לא אמרתי ש-10,000 איש רוצים את קריית שמונה.

דפנה עין דור: נניח אם באמת זה יגדל מ-15,000 נוסעים ל-20,000 נוסעים וחצי יעברו לקריית שמונה אז זה מה שיכול לעזור.

גלעד ארדן: אני מבקש לקבל את הפירוט איך זה עולה 100 שקל לכל אדם בדיקה ביטחונית.

סמי מלול: גלעד, שכחת את עלויות הפעלת הטרמינל.

סמי מלול: פה זה עלויות הנחיתה וההמראה, המתקן עצמו הוא חלק אינטגרלי מההפעלה, ולא מדובר בסכומים גדולים.

סמי מלול: לכן אמרתי לך מיליון וחצי.

סמי מלול: זה ה-700,000 ₪ ועוד - - -

גלעד ארדן: איך זה מומן עד היום?

סמי מלול: חברות התעופה ארקיע וישראייר העמידו שם את הפקידות ואת המזכירות והתשתית ניתנה ע"י המפעיל.

סמי מלול: היום יש שם טרמינל.

ויקטור חג'ג': אני רוצה להזכיר דבר אחד.

ויקטור חג'ג': אנחנו מדברים פה על סדר גודל של 60,000 ₪ לחודש אבל שכחו שמשרד התחבורה, כשארקיע נחתו, קיבלתי סובסידיה של 22,000 ₪ לחודש.

ויקטור חג'ג': ובנוסף לזה ארקיע שילמה את היתרה.

ויקטור חג'ג': זה הכל.

ויקטור חג'ג': אז מה כל כך מסובך?

גלעד ארדן: מנכ"ל רשות שדות התעופה, בבקשה.

קובי מור: אני מבקש הבהרה.

קובי מור: המספרים, כשמדובר על מספרי נוסעים צריך לזכור שזה הלוך ושוב.

קובי מור: זאת אומרת, כשמדובר באנשים - לחלק לשתיים.

רונית תירוש: זה מפחית את העלויות.

קובי מור: יש עלויות קבועות.

קובי מור: אני חושב שאתם מכוונים להצעה הטובה מכולם, כי באמת להפוך את מנחת קריית שמונה לשדה תעופה זה באמת בעייתי.

קובי מור: השדה הזה יהיה לו קשה מאוד לעמוד בתקנים גם מבחינה טופוגרפית.

קובי מור: לכן ההצעה שלך אני חושב שהיא הטובה מכולן.

גלעד ארדן: ומה עלות בדיקה ביטחונית של כל נוסע?

קובי מור: אף פעם לא בדקתי מה העלויות במנחת.

קובי מור: בשדה תעופה בראש פינה כל העלויות כולן מסתכמות ב-12 מיליון שקל בשנה, העלויות כולן של המגדל ושל הכיבוי לפי הקטגוריה הנדרשת.

גלעד ארדן: לא המגדל והכיבוי - - -

קובי מור: לשאלתך, לבודד עלות סלקטור לשעה עם הטכנולוגיות הנדרשות - אין לי תשובה עכשיו.

דוד טל: קובי, אתה היית מנהל שדה התעופה באילת?

קובי מור: גם.

דוד טל: אתה חושב שזה נכון היה לנתק את אילת מכל הארץ?

קובי מור: בוודאי שלא.

דוד טל: נכון שבאותה מידה החמצן הזה נכון שיהיה גם לאנשי קריית שמונה?

קובי מור: אין לי שום בעיה עם העניין של טיסות לקריית שמונה.

קובי מור: אני רק חושב שזו תהיה טעות וזה לא מתקבל על הדעת להפוך את המנחת של קריית שמונה לשדה תעופה.

דוד טל: למה?

קובי מור: כי אין שום היגיון ביצירת מצב של 2 שדות תעופה בטווח של 20 ק"מ.

דוד טל: יש בעובדה ויש באילת, אז מה?

קובי מור: ההבדל הוא גדול משום שאילת לא יכולה לשמש כשדה לנחיתת טיסות גדולות.

קובי מור: הוא יכול לקבל טיסות עד סדר גודל מסוים.

קובי מור: לפני הדיון הזה נסעתי במיוחד לראות את המנחת בקריית שמונה.

קובי מור: נסעתי על הכביש, זה כביש שעכשיו עובדים עליו, חלקו הגדול כבר גמור.

קובי מור: 20 קמ"ש ולעשות 2 שדות תעופה בטווח כזה כשמגבלות הבטיחות ביחס לדרישות של הרשות הבין לאומית לתעופה בקריית שמונה הן בלתי אפשריות.

קובי מור: לכן ההצעה שהיושב ראש מכוון אליה נשמעת לי סבירה יותר.

גלעד ארדן: מר מור, אנחנו לא מונעים מהממשלה להחריג אחר כך.

גלעד ארדן: אם נראה לה שנוצר מצב לא הגיוני הממשלה יכולה תמיד להוציא את מחניים מרשימת שדות התעופה.

קובי מור: זאת אומרת נבנה מגדל ונבנה תחנת כיבוי אש - - -

גלעד ארדן: גם בקריית שמונה השקעתם 20 מיליון ₪.

קובי מור: רשות שדות התעופה לא השקיעה.

גלעד ארדן: המדינה השקיעה, הכיס הוא אותו כיס.

רונית תירוש: לא נכון להשאיר שדה הכי צפוני שאפשר?

גלעד ארדן: אני רוצה שנסכם את הדיון.

גלעד ארדן: מר מלול, אני מבקש שתעבירו לנו את חוות הדעת של מומחה התעופה מר הוגו מרום לעיון הוועדה, אותה חוות דעת שקבעה שהדבר הנכון הוא, שאם צריך לבחור, שהטיסה תהיה למקום הצפוני ביותר.

גלעד ארדן: דבר שני, אני מבקש שמשרד התחבורה ייתן התייחסות בהקדם האפשרי להצעה שלי לממן את הנחיתה במנחת בקריית שמונה ואז לצאת למכרז בפרק זמן מסוים.

גלעד ארדן: כעת נעבור לקריאת הצעת החוק ולהצבעה עליה.

גלעד ארדן: במידה ותעבירו לנו התייחסות חיובית להצעה הזאת בפרק זמן נתון – במידה ויהיה כאן רוב, לא אעלה את ההצעה למליאה ואתן לכם אפשרות קודם כל לבצע את מה שהתחייבתם לבצע לפני שנה וחצי כאן בוועדה ולצערי לא עשיתם, והכוונה להתחייבות לצאת למכרז בקריית שמונה אבל בתנאים שמאפשרים גם השתתפות בו.

גלעד ארדן: משרד האוצר, בבקשה.

רן כהן: ראשית אני מרגיש צורך לומר את העלות של הצעת החוק הזאת שהיא כ-85 מיליון ₪ חד פעמי השדרוג של כל התשתיות ו-10 מיליון ₪ שנתי אחזקה של כל התשתיות האלה.

גלעד ארדן: אני חולק על ההערכה שלך ואנחנו נקיים גם דיון והצבעה כדי לסתור את ההערכה הזאת.

רן כהן: דבר שני אני רוצה להציג בפני יושב ראש הוועדה את הבעייתיות שבחלופה השנייה של ההצעה שזה החלטה להעביר לאדם פרטי כסף מזומן מטעם המדינה, ללא מכרז - - -

גלעד ארדן: תוציאו מכרז.

גלעד ארדן: אבל שמעת שהוא כבר קיבל סבסוד בעבר?

דפנה עין דור: אבל הוא קיבל את זה דרך בית משפט, הוא תבע - - -

דוד טל: אז מה, בית משפט זה לא גורם שצריך להתחשב בו?

גלעד ארדן: בית משפט הפר את החוק?

דפנה עין דור: מבחינתנו לא הייתה יכולת חוקית לשלם את זה מכיוון שהייתה הבטחה שלטונית הוא קיבל את זה בבית משפט.

דוד טל: זו ראיה שאפשר גם אפשר.

גלעד ארדן: אז לחילופין בתשובה אלינו תציעו גם איזה תיקוני חקיקה אתם צריכים כדי שיאפשר לכם לסבסד את המנחת בקרית שמונה ואני אחליף את הסעיף הזה בסעיף סבסוד, נקרא לחוק: עידוד הטיסות לקריית שמונה.

גלעד ארדן: אני מניח שיהיה פה רוב בוועדה.

דפנה עין דור: הסבסוד שלנו יכול להיות בעקיפין את חברת התעופה בהיקף - - -

גלעד ארדן: מה שתבקשו כדי לאפשר לכם לסבסד או לעזור או לסייע.

רן כהן: מבחינה ציבורית אני רוצה להבהיר בעיקר שהכסף יגיע לאדם פרטי ללא מכרז.

גלעד ארדן: אני לא קובע לך מי המפעיל של המנחת.

רן כהן: אני יודע שאתה לא אומר למי אבל אתה שומע את הדברים שאומרים פה שהאדם מחזיק את זה בלי שיש לו מכרז.

גלעד ארדן: ואיפה היית עד היום?

גלעד ארדן: בוקר טוב.

גלעד ארדן: אם לא הייתי שואל את השאלה הזאת איפה הייתה עד היום?

גלעד ארדן: עד היום לא הפריע לך מי מחזיק.

רן כהן: הפריע לי מאוד.

גלעד ארדן: אז תטפלו בזה, זה ענייני הממשלה, זה לא קשור לחוק הזה.

גלעד ארדן: אתה מקשיב מה שאתה אומר?

גלעד ארדן: שאני לא אחוקק חוק בגלל שהיום לדעתך, שמעת לראשונה עכשיו ונראה לך לא בסדר שמי שמחזיק מחזיק.

גלעד ארדן: טפל בזה בצינורות הממשלתיים.

גלעד ארדן: מה זה רלוונטי לחקיקה?

רן כהן: משרד האוצר מנסה ופועל - - -

גלעד ארדן: אז תנסו עוד יותר.

רן כהן: ליציאה למכרזים על כל תחום התעופה.

דוד טל: מכובדי, אתה לא שומע מה היושב ראש אמר.

דוד טל: דבר ראשון, אנחנו לא עובדים אצל הממשלה.

דוד טל: דבר שני, היה בידכם מספיק זמן לתקן את הטעון תיקון.

דוד טל: לא עשיתם את הדבר הזה.

דוד טל: אומר יושב ראש הוועדה, אנחנו נגיש הצעת חוק.

דוד טל: יש לכם הסתייגויות?

דוד טל: תגישו אותם.

דוד טל: אתם יכולים בפרק הזמן עד שנדון בחוק לפתור את הבעיה?

דוד טל: א אדרבא, תפתרו אותנו מהצעת החוק הזו.

דוד טל: אבל אתם לא עושים שום דבר שנתיים.

דוד טל: צודקת חברת הכנסת תירוש, היה דיון כאן בכנסת לפני כשנה וחצי בנושא הזה ומאז שום דבר לא קרה.

רן כהן: נכון שהממשלה פועלת בהרבה כובעים.

רן כהן: במקרה שלנו התפקיד שלי כרגע פה זה כשמעלים חלופות להציג בפניך את המשמעויות הן מהבחינה התקציבית - - -

גלעד ארדן: חברת הכנסת תירוש אמרה בצדק שהחלופה שמונחת על שולחן הוועדה היא הגרועה ביותר.

גלעד ארדן: היא הגרועה ביותר חוץ מאשר הגרועה עוד יותר שאין טיסות לקריית שמונה.

גלעד ארדן: לכן זו האופציה שאתם מותירים בידינו.

גלעד ארדן: אתם רוצים, תעשו סוף סוף עבודה דחופה, אמיתית, בהולה מצידי.

גלעד ארדן: תבואו עם הצעה אלטרנטיבית.

גלעד ארדן: יצא מכרז ואז נוכל להקפיא את החקיקה ולהתרשם מה התוצאות שלו ואם עשיתם את המרב כדי להחזיר את הטיסות לקריית שמונה.

גלעד ארדן: אני לא חושב שאנחנו מתרשמים שזה מה שקרה עד היום ולכן נעלה את זה להצבעה.

גלעד ארדן: אתם מנהלים סיכונים, אנחנו מנהלים סיכונים.

גלעד ארדן: הסיכון שלנו זה שיגידו שזאת החלופה הגרועה.

גלעד ארדן: הסיכון שלכם הוא שבסוף היא תעבור וזה יעלה, לדעתך 85 מיליון ₪, לדעתי הרבה פחות, תודה.

רן כהן: זה יעלה הרבה יותר.

ירון שילת: מה שצריך דבר ראשון לעשות זה לראות אם באמת יהיה ביקוש לנוסעים האלה לקריית שמונה.

רונית תירוש: אז זה ביצה ותרנגולת.

רונית תירוש: עד שלא תיתן את העגבניות לא יהיה מי שירצה.

ירון שילת: אני חייב לבדוק עם אנשים.

גלעד ארדן: בסדר, תבואו ותגידו: אנחנו עושים עכשיו פיילוט להפעלת הקו לקריית שמונה.

ירון שילת: אתם תוקפים פה את נציגי הממשלה, הממשלה השקיע המון זמן ומשאבים כדי להפעיל את הטיסות לראש פינה ועם כל התמיכה שאנחנו נותנים זה לא מראה שיש ביקושים מעל ומעבר.

ירון שילת: אנחנו מוכנים לעשות, השר גם הבטיח לחברת הכנסת רונית תירוש לתת חצי שנה זמן של הפעלה לעיט להתחיל לפעול.

ירון שילת: זה בערך הזמן שאנחנו מוכנים לעשות עכשיו בדיקת סקר ביקושים נוסף.

ירון שילת: נעשה את זה.

דוד טל: אני לא מסתכל על זה כרגע כלכלית.

דוד טל: לי חשובה לי קריית שמונה, למה?

דוד טל: כי היא נמצאת בסוף העולם.

דוד טל: אני לא רוצה להוציא אותה מחוץ לחברה.

דוד טל: אדוני יודע שמשרד התחבורה מוציא על הרבה מאוד דברים הרבה מאוד כסף.

דוד טל: אתה רוצה דוגמא?

דוד טל: אתם מוציאים בזמן האחרון רישיונות ועשיתם טעויות והטעות הזאת עולה 75 מיליון שקל, רק בגלל הטעות שלכם, של אגף הרישוי שרשמתם שם תאריך הוצאה של הרישיון ולא תאריך ממתי יש לי את הרישיון ועכשיו ייעשה תיקון וזה יעלה 75 מיליון שקלים.

דוד טל: זה קל לכם לעשות?

דוד טל: וקריית שמונה, עיר ואם בישראל בצפון, שכחנו כבר שהיא הייתה תחת קטיושות ושכחנו מה היא סבלה.

דוד טל: אני לא רוצה להוציא אותה מחוץ לחברה.

דוד טל: אני רוצה לדאוג לה, לקצר את הדרך משם למרכז הארץ ככל שניתן, גם אם זה לא כלכלי, ואנחנו עוסקים בדברים רבים שהם לא כלכליים אבל אנחנו מסתכלים עליהם בפרספקטיבה רחבה.

דוד טל: נכון וראוי ורצוי שיהיה שם שדה תעופה.

ירון שילת: זה מוסכם לחלוטין אבל שחלילה לא יהיה מצב שאנחנו מסכנים קו אחד על חשבון קו אחר ושלא ניצור מצב כזה.

דוד טל: תגישו הצעה אחרת שיהיה לנו גם זה וגם זה.

ירון שילת: כמו שהשר הבטיח לרונית תירוש, נבדוק את זה מאוד מקרוב.

גלעד ארדן: ירון, הזמן שאני מקצה עד שאני מעלה את זה למליאה הוא לא לסקר ביקושים, סקר ביקושים הוא לא רלוונטי בעניין הזה, לא היית פה כל הדיון אבל גם מהסיבה ששוב, כאשר המוצר לא קיים כבר ורואים שהוא פועל באופן סדיר זה לא בהכרח מלמד.

גלעד ארדן: דבר שני, יש כאן שיקולים ציבוריים שהם לא רק כלכליים, כמו שאמר חבר הכנסת טל.

גלעד ארדן: אם אתם רוצים להגיש הצעה חלופית להוצאת מכרז שיכלול מרכיב של סבסוד גדול יותר ולצורך הסבסוד הזה צריך תיקון חקיקה – אמרתי, אני מוכן או להקפיא או להחליף את הסעיף הזה בסעיף שיאפשר את הסבסוד להוצאות המכרז, זה יהיה הרבה יותר נמוך מהאופציה שמונחת כרגע על השולחן, תודה.

ירון שילת: כמה זמן אתה מקצה לזה?

גלעד ארדן: 14 יום.

גלעד ארדן: בעוד 14 יום אם לא תהיה כאן הצעה על השולחן אני מעלה את זה לקריאה ראשונה.

גלעד ארדן: תפילו את זה במליאה – תפילו.

דוד טל: אני חושב שאתה יכול להעלות את זה לקריאה ראשונה, ובמקביל הם יעלו הצעה.

דוד טל: יעלו הצעה – טוב, לא אז לא.

גלעד ארדן: אני מקריא את החוק.

גלעד ארדן: בחוק רשות שדות התעופה, התשל"ז-1977, בתוספת, בסופה יבוא "שדה תעופה קריית שמונה" .

גלעד ארדן: בעצם אנחנו מוסיפים את מנחת קריית שמונה לרשימת שדות התעופה שעל פי חוק רשות שדות התעופה הרשות צריכה להפעיל אותו.

איתי עצמון: נכון.

איתי עצמון: התוספת לחוק מתייחסת לסעיף 5א(1) שמדבר על תפקידי הרשות שהתפקיד שלה: להחזיק, להפעיל, לפתח ולנהל את שדות התעופה המפורטים בתוספת.

איתי עצמון: לבצע בהם פעולות תכנון ובנייה ולתת בהם שירותים נלווים לכל הפעולות האלה.

גלעד ארדן: יש למישהו הערה על הנוסח?

איתי עצמון: יש סוגיה שהוועדה תצטרך לתת את דעתה.

איתי עצמון: למעשה הצעת החוק קובעת מנגנון אחר של תיקון התוספת.

איתי עצמון: החוק מדבר על כך ששר התחבורה אמור לתקן את התוספת, סעיף 55ג' לחוק - - -

גלעד ארדן: זה כאשר הוא רוצה לתקן את התוספת.

גלעד ארדן: פה זה חוק כאשר הוא לא רוצה.

איתי עצמון: נכון, אבל יש התאמות שצריך לעשות בסעיפים כיוון שכאן מדובר על כך שאם הוסיף שר התחבורה שדה תעופה לתוספת יחולו הוראות סעיף 26 בהוראות פרק ז', ובמקום: יום תחילתו של חוק זה בא: יום תחילתו של הצו, שעל פיו הוסף שדה התעופה לתוספת.

איתי עצמון: יכול להיות שלקראת הקריאה השנייה והשלישית נצטרך לבחון את ההתאמה הזאת.

אבנר ירקוני: אגב, כתוב שם ששדות תעופה צריכים להתאים לחוק הבין הלאומי?

גלעד ארדן: היכן כתוב בחוק ששדה התעופה צריך להתאים לתקן הבין הלאומי?

גלעד ארדן: ככל שיהיו למשרד האוצר או למישהו אחר נימוקים בדבר העלויות של החוק והוא רוצה לטעון שהחוק עולה יותר מ-5 מיליון ₪ הוא מתבקש להגיש אותם לוועדה בכתב כולל פירוט על מה מתבססות העלויות.

גלעד ארדן: אשמח אם מר ירקוני או כל מי אחר שחושב שהחוק עולה הרבה פחות ממה שטוען נציג האוצר יעביר לנו את התחשיבים שלו.

גלעד ארדן: אם לדוגמא לא אמורים לנחות כאן ג'מבואים או מטוסים גדולים ואין חובה בחוק מכוח ההגדרה של שדה תעופה להפעיל את כל מה שאומר נציג האוצר - אז כדאי שתהייה גם חוות דעת נגדית בפני הוועדה והכנסת כי הוועדה לא מחויבת לקבל את עמדת משרד האוצר באשר לעלות הצעת החוק.

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: אני עובר להצבעה.

גלעד ארדן: מי בעד נוסח הצעת החוק לקריאה ראשונה?

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: מי נגד?

גלעד ארדן: אין, מי נמנע?

גלעד ארדן: אין, ההצעה אושרה.

גלעד ארדן: כן אדוני.

דוד טל: אני מבקש רביזיה.

דוד טל: יש כמה נושאים שאני צריך ללמוד לפני שאני מצביע.

גלעד ארדן: הוגשה לנו בקשה לרביזיה בנוסח שאושר כאן לקריאה הראשונה.

גלעד ארדן: מי בעד הרביזיה?

גלעד ארדן: מי נגד?

גלעד ארדן: תודה.

אתי בנדלר: סליחה, זה לא על סדר היום.

גלעד ארדן: סליחה, זכותי לקבוע רביזיה.

גלעד ארדן: מה זאת אומרת זה לא על סדר היום?

אתי בנדלר: הבקשה לרביזיה הוגשה ברגע זה.

אתי בנדלר: אתה צריך שיהיה על סדר היום שיש בקשה לרביזיה.

גלעד ארדן: אם כך, הרביזיה תתקיים בעוד רבע שעה, נא להודיע לחברי הוועדה.

גלעד ארדן: בינתיים נתחיל את הדיון הבא.