ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 441, 2008-06-12 12:30

מיכאל מלכיאור: אני מתכבד לפתוח את הישיבה בנושא של הצעת חוק המרכז להנצחת ותיעוד גוש קטיף, על פי בקשה מיוחדת לקחת את החוק הזה ולהעדיף את החוק הזה על פני חוקים אחרים שמחכים לנו, בקשה מיוחדת ונמרצת של חבר הכנסת אורי אריאל, ואני יודע שהוא אדם רציני ולא היתה לי סיבה לא להיעתר לבקשתו.

מיכאל מלכיאור: אני מציע במקום לערוך דיוק עמוק, אני לא מכיר את החוק, ואני רואה את זה בפעם הראשונה, אני מציע שלא נעשה נאומים אלא נעבוד על החוק, בכל זאת נאפשר למציע הראשון לעשות את הנאומים, הוא בעצם אמר שהישיבה הזאת צריכה להיות רק חמש דקות אז הנאום יהיה בהתאם לקביעה המקסימליסטית שלך.

אורי אריאל: תודה אדוני היושב ראש, אני מודע לעומס ותודה על העדיפות, כפי שאמרו פה חברי כנסת רבים גם אתה בעניין של מפוני גוש קטיף זו עזרה מיוחדת וזה לידי בביטוי הזה.

אורי אריאל: החוק נתמך על ידי הממשלה, והכוונה לעשות דבר שישמר את הנושאים העיקריים של ההתיישבות וכדומה, אין כאן כוונה לערוך ויכוח פוליטי, ממילא הגוף הורכב כמו שהורכבו גופים אחרים ממלכתיים, ולממשלה יש לה רוב מוחלט והיא מנהלת בעצם את העניין, כך שהיא גם היא תקבע את הטון המרכזי.

אורי אריאל: אנחנו למעשה העתקנו, החוק הזה הוא העתקה, מעבר למטרות כמובן, הוא העתקה של חוקים של הנצחה כמו של מרכז ההנצחה של מרכז רבין ואחרים, כך שאין לי בעניינים האלה הרבה מה לומר, שמעתי הערה מעורך הדין תומר מוסקוביץ שאולי היא ראויה לשינוי ואני מוכן.

אורי אריאל: אני רק רוצה לציין, אנחנו הדגשנו את גוש קטיף כמובן, במטרות צריך לדעתי להוסיף גם את צפון השומרון, ובסך הכל זה אותו דבר, צריך שיהיה מקום שהחומר נשמר ומוצג כפי שיוחלט על ידי מנהל המקום, הנהלה הרחבה, ההנהלה המצומצמת וכל הגופים.

אורי אריאל: אני הייתי מבקש שאם נוכל לסיים את זה היום להכנה לקריאה ראשונה ונעביר את זה לקריאה ראשונה ואחרי זה אם יעלו, במליאה או באופן אחר הערות נתקן אותם לקראת הקריאה השניה והשלישית.

מיכאל מלכיאור: יש כאן 31 סעיפים, כן בבקשה.

שנית הראל: אני מהלשכה המשפטית של משרד החינוך, אנחנו מבקשים להעיר שכמו בחוקי הנצחה אחרים השר המבצע צריך לא להיות שרת החינוך אלא ראש הממשלה, ואני מבינה שזה מקובל גם על משרד ראש הממשלה, אז אני מבקשת להכניס את התיקון הזה בהצעת החוק.

אורי אריאל: אני מודיע מראש שאנחנו מסכימים.

מיכאל מלכיאור: הדברים העקרוניים של משרדי הממשלה, אתם לא רוצים שזה יעלה משהו ואם זה יעלה אז שזה יהיה על חשבון משרד ראש הממשלה.

מיכאל מלכיאור: וכמובן שלא יהיו לזה גם השלכות רוחב ושלא יבואו מחר כל שאר הישובים.

יאיר פינס: כל מה שקשור להקמה, המדינה לא מקימה מרכזי הנצחה והיא גם לא מקימה גם מוזיאונים, זה אמור להיות מכספי תרומות בכל מקרה, בכל מה שקשור לתפעול שוטף ותחזוקה יש תקציבי תמיכה שאפשר לקבל אותם על פי קריטריונים של משרד החינוך, תרבות, משרד ראש הממשלה, זאת אומרת שאני חותר לזה שלא תהייה לזה עלות תקציבית נוספת מעבר.

אורי אריאל: אני מבקש להעיר ולומר שהחוק הזה הוא על דעת, בדיבור אישי שלי, גם עם הממונה על התקציבים, גם עם שר האוצר, שר האוצר נכון שביקש להוריד קצת את הסכום אם אפשר, אני מוכן לקחת, לקראת, משהו ואמרתי לו שנבחן את זה, אמרתי שאני מוכן לקחת על עצמי משהו, לא היה שום דבר דומה לבקשה שאתה אומר, זה לא מוריד, אתה יכול לבקש, אבל אני רוצה שזה יהיה ברור שגם הממונה על התקציבים וגם עם שר האוצר דיברתי וזה בידיעתם.

מיכאל מלכיאור: אני חושב שאתה לא יודע מי מנהל את משרד האוצר.

אורי אריאל: אני כן יודע ואני לא מקבל את ההערות האלה, למשרד האוצר יש שר, יש מנהל כללי, יש חשב ויש הכל, ואני מעריך את מה שנקרא "נערי האוצר" - פקידי האוצר, אני חושב שהם עושים את עבודתם נאמנה, אני אומר את זה בשיא הרצינות, יש שר ואני אומר את זה לא בגלל שהפעם סיכמתי, אני אומר שבסוף השר יחליט, הם יגידו את דעתם, אני מצטער שהם באים לא מתואמים, את זה אני לא אוהב.

מיכאל מלכיאור: זו בדיוק הנקודה, אנחנו תמיד יושבים.

יאיר פינס: אני לא מבין, אתה סיכמת עם שר האוצר ועם הממונה על התקציבים את הסכום שיהיה רשום בחוק?

אורי אריאל: אני אמרתי את הכל, אם צריך אני אחזור, אני אמרתי להם שזה עד חמישה מיליון שקל, כל אחד מבין למה, לא צריך להסביר אפילו, שר האוצר ביקש שארד קצת, אני אומר.

מיכאל מלכיאור: למה כל אחד מבין?

מיכאל מלכיאור: למה?

אורי אריאל: כי מעל חמישה מיליון זה תקציבי.

מיכאל מלכיאור: זה לא תקציבי, משרד ראש הממשלה מסכים.

אורי אריאל: אני מבין את ההערה שלך, צודק אגב, בכל מקרה אני אמרתי שאנחנו נבחן את זה ונרד קצת ונהפוך את זה שזה לא יהיה תקציבי, זה חוסר תאום בתוך המשרד, אני לא הייתי מציע שתייצג עמדה שהיא נוגדת לעמדת השר ולממונה התקציב.

יאיר פינס: רק לצורך השוואה מרכז בגין ומרכז ז'בוטינסקי מתוקצבים מידי שנה בשני מיליון שקלים.

אורי אריאל: היושב ראש, אני רוצה להציע הצעה לסיכום ביניים כזה, היות ואני מבין שזה מתנהל עכשיו בצורת "מסחרה" אני מציע שאנחנו נוסיף שכמו שבגין ורבין קיבלו פטור מארנונה, אני מציע להוסיף את זה, זה ילך ככה עכשיו, אם אני לא הובנתי, אין שום בעיה היושב ראש יחליט.

מיכאל מלכיאור: האם כתוב פה סכום בכלל?

אורי אריאל: בסוף כתוב, ארבעה וחצי מיליון.

יאיר פינס: עוד הערה, בכל מקרה הצעת החוק הזאת היא מעל חמישה מיליון שקלים, כמו שמנוסח בסעיף 30, "הקמת המרכז תמומן מתקציב המדינה ומכספי תרומות ככל שיידרש", הקמת המרכז היא מחוץ לארבעה מיליון שקלים שרשומים פה, אם אני מבין נכון.

מירב ישראלי: ההנחה היא שזה אמור לעבור בהסכמת ממשלה.

מיכאל מלכיאור: לא רק זה, אני לא רוצה לעזור פה לאוצר, הארבעה וחצי זה לכל שנה, מה שלא יהיה זה תקציבי, תקציבי זה לא משהו שזה עולה לשנה אחת, אורי אריאל, זה בוודאי תקציבי.

יאיר פינס: הפעם זה בניגוד לאינטרס שלי, אבל תקציבית זה עלות שנתית.

מירב ישראלי: יש כאן את העלות של ההקמה.

זבולון אורלב: תקציבי זה מונח שנתי במדינת ישראל, ועלות היא תמיד עלות שנתית.

יאיר פינס: בכל מקרה כתוב עלות הקמה ולא נראה לי שאפשר להקים בעלות.

אורי אריאל: למען הסר ספק העלות לא תעלה על חמישה מיליון שקל, ארבעה וחצי מיליון שקל, כך היה הסיכום, כולל הכל, לשנה ולא צריך להגיד את זה, אם צריך לכתוב את זה באיזו צורה נא לכתוב ולעזור לנו בניסוח, הכל מכל כל ברוטו, טרה, הכל לא יעלה על ארבעה וחצי מיליון.

יאיר פינס: כל מה שקשור לעלות הקמה יש לזה השלכות רוחב רצינות מאוד, כי המדינה לא מקימה מוזיאונים.

אורי אריאל: אם תרד מהבקשה לקצץ ולא ננהל על כך, סליחה אני מרגיש כמו באסטה בעניין, אני מוכן לרדת מהבינוי בגלל שזה יוצר השלכות רוחב, אני מסכים אבל אני אומר בתנאי, אנחנו מנהלים איך אני אוריד עוד חצי מיליון, אני אומר לך גם ארנונה תיכנס ויהיה לזה, אני רוצה לומר את להערכתי, וזו רק הערכתי, החוק הזה יעבור כי לבית הזה יש לו רגישות לעניין, זו הערכתי ותעשו את החשבון.

יערה למברגר: רציתי לציין שתמיכת הממשלה בכפוף לתאום עם משרד, התאום הוא לגבי המבנה של התאגיד, ואנחנו לא בטוחים שמבנה התאגיד מתאים, אבל אנחנו לא שוללים על הסף במקרה הזה, ואנחנו רוצים לבחון ולראות בדיון מה המטרות, איך רואים את התאגיד, איך הוא יפעל לאורך זמן, ובהתאם להבהיר מה המבנה המתאים, מה הסמכויות האורגניים, למשל הרכב המועצה, צריך להסתכל איזה הרכב רוצים, נציגי הממשלה נציגם אחרים, מן הסתם שכדי שהוא יהיה גוף ממלכתי ולא גוף סקטוריאלי ולכן יש מבחינתנו עוד עבודה רבה על מבנה התאגיד הזה.

מיכאל מלכיאור: מה זאת אומרת יש עבודה רבה?

יערה למברגר: צריך לראות מה המטרות.

מיכאל מלכיאור: על מה עבדתם עד עכשיו?

מיכאל מלכיאור: הרי החוק הוא לא חדש לכם.

יערה למברגר: אנחנו הבנו שהחוק הזה צריך להיות בתאום, בהמשך.

מיכאל מלכיאור: אתם בטח הכנתם את העמדה שלכם לפני הישיבה הזאת.

זבולון אורלב: בודאי שיש לך הצעה לגבי המבנה.

מיכאל מלכיאור: לגבי המבנה המשפטי תציעי לנו, אנחנו לא נמצאים פה כדי לערוך סימפוזיון ואחר כך, את צריכה להיות מוכנה, הנושא הזה עם משרד המשפטים בעניין התאגידים, אנחנו חוזרים על זה בכל נושא, הממלכה לא יכולה לעשות את זה, אין שום מבנה משפטי שמקובל על משרד המשפטים, ותאגידים לא רוצים כי לא עשו חקיקה על ביקורת תאגידים כי הממשלה לא עשתה את החקיקה, ואז אנחנו יושבים פה ולא יודעים מה, מה שאת אומרת פה באמת מקומם, אנחנו צריכים לשקול, אתם צריכים להביא לנו, זה התפקיד שלכם, אני בטוח שהמציעים יקבלו, אני לא בטוח, אבל אם הדבר סביר שיוצא מתחת ידיכם, תגידו לנו מה המבנה הרצוי, תגידו לנו, מה את רוצה?

אורי אריאל: אנחנו לא המצאנו את הגלגל, לקחנו דברים שהיו על דעתכם, כי הם עברו את החקיקה, תעירו לנו אם יש הערה.

יערה למברגר: אני רק רוצה לומר ששונה ממקרים אחרים, אנחנו לא שוללים באופן מוחלט וגורף הקמת תאגיד סטטוטורי, כל גוף צריך להיות בהתאם למטרותיו, אי אפשר לעשות גזור והעתק, כל גוף צריך להיות בהתאם לצרכיו.

מיכאל מלכיאור: אנחנו קוראים עכשיו את החוק.

מירב ישראלי: הצעת חוק המרכז להנצחת ותיעוד גוש קטיף, התשס"ח-2008.

מירב ישראלי: אתה מוסיף פה בשם?

אורי אריאל: לא, במטרה אנחנו נוסיף גוש קטיף וצפון השומרון.

זבולון אורלב: אני מציע, שגם במטרה תשקול אם לא להוסיף את העניין של חבל עזה, כלומר הואיל וצפון גוש קטיף, אני לא יודע אם הם נכללים בגוש קטיף.

אורי אריאל: אני אעמוד עם מירב ישראלי בקשר.

זבולון אורלב: בשם החוק צריך להיות גוש קטיף, אבל לשנות, הייתי כותב חבל עזה וצפון השומרון.

אורי אריאל: אם זה מקובל על היושב ראש אנחנו נקיים דיון אחרי זה ונעביר למירב ישראלי.

זבולון אורלב: במטרה במקום גוש קטיף לכתוב חבל עזה וצפון השומרון.

מיכאל מלכיאור: השארנו את המותג, ובתוך המטרה הרחבנו, בבקשה.

מירב ישראלי: 1.

מירב ישראלי: מטרת החוק – מטרת חוק זה להקים מרכז שיתעד וינציח את ההתיישבות והפעילות לאורך שנות ההתיישבות בחבל עזה וצפון השומרון שבאמצעותו יונחלו ערכים לאומיים וחינוכיים.

מירב ישראלי: 2.

מירב ישראלי: הגדרות בחוק זה – "האתר" – אתר התיעוד והנצחת ההתיישבות והפעילות בגוש קטיף; השאלה, לכל אורך החוק?

מירב ישראלי: לכתוב להלן - חבל עזה וצפון השומרון.

תומר מוסקוביץ: חבל עזה וצפון השומרון, תכתבי להלן - חבל עזה וצפון השומרון.

מיכאל מלכיאור: רק תאמרו את השמות, אנחנו לא מכירים אותם בוועדות.

תומר מוסקוביץ: אני משנה למנהל סלע משרד ראש הממשלה.

זבולון אורלב: משנה.

תומר מוסקוביץ: יועץ משפטי של חבר הכנסת זבולון אורלב בתפקידו דאז ובתפקידי דאז.

זבולון אורלב: הוא היה היועץ המשפטי של משרד העבודה והרווחה, ואחרי זה במשרד התעשייה, מסחר ותעסוקה, ולאחר מכן משרד ראש הממשלה, ועכשיו הוא המשנה של ראש מנהלת סלע.

מיכאל מלכיאור: גם בשביל האחרים וגם בשביל הפרוטוקול.

מירב ישראלי: "האתר" – אתר התיעוד והנצחת ההתיישבות והפעילות בגוש קטיף; "הארכיון" – ארכיון המרכז; "הגנז", "חומר ארכיוני", "מוסד ממוסדות המדינה" – כהגדרתם בחוק הארכיונים התשט"ו-1955 (להלן – חוק הארכיונים); "המרכז" – מרכז לתיעוד והנצחת ההתיישבות והפעילות בגוש קטיף שהוקם לפי סעיף 3; "המכון" – המכון לחקר ההתיישבות והפעילות בגוש קטיף שהוקם לפי סעיף 7; "השר" – יהיה ראש הממשלה; 3.

מירב ישראלי: הקמת מוסדות מוקם בזה המרכז לתיעוד והנצחת התיישבות והפעילות בגוש קטיף; המרכז יכלול אתר, מכון וארכיון; המרכז הוא תאגיד.

מירב ישראלי: 5.

מירב ישראלי: המועצה למרכז תהיה מועצה בת עשרים ותשעה חברים (בחוק זה – המועצה), שימנה השר ואלה חבריה – שלושה נציגים לפי המלצת ראש הממשלה;

תומר מוסקוביץ: פה צריך לשנות את זה, להחליף את זה עם שלושה נציגי השר.

מרב ישראל: שלושה נציגי השר.

מרב ישראל: שלושה נציגים לפי המלצת השר מבין העובדים הבכירים במערכת החינוך;

תומר מוסקוביץ: אפשר להוריד את זה, לא צריך.

מירב ישראלי: נציג אחד של שר החינוך, גנז, ארכיון, משרד התרבות, תכף נספור ונראה את היחס.

יעל כהן: הגנז או נציגו, שיוכל למנות גם את הסגן שלו.

מירב ישראלי: הגנז; חמישה אנשי הסגל האקדמי במוסדות מוכרים בארץ; שני נציגים של הרשות המקומית שמרכז פועל בתחומה, ואחד מהם יהיה ראש הרשות המקומית; שבעה נציגי משפחות המפונים;ף נציג המועצה לאתרי הנצחה לפי חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומרים ואתרי הנצחה, התשנ"ח-1998; שבעה נציגי ציבור.

מירב ישראלי: יש פה יחס קצת שונה ממה שבדרך כלל, אולי צריך להרחיב את נציגי הממשלה.

זבולון אורלב: תעשי חמישה נציגים לפי המלצת ראש הממשלה.

מירב ישראלי: מה שתגידו, אתם חושבים שיש עוד משרדים שצריכים להיות.

מיכאל מלכיאור: למה צריך לשנות את זה?

מירב ישראלי: כי שיש בדרך כלל במועצות סטטוטוריות יש יחס.

מיכאל מלכיאור: אבל הורדנו רק אחד.

מירב ישראלי: כן, אבל בכלל.

אורי אריאל: אני מציע להגדיל את החינוך בעוד אחד, ואת התרבות בעוד אחד כי הם משרדים כן רלוונטיים, ואם אחד לא בא אז אין אף אחד מהמשרד, וכשיש שניים ישנה נציגות.

מירב ישראלי: יש לנו שמונה ממשלה, אקדמיה זה חמישה.

זבולון אורלב: כרגע יש שבעה נציגי משפחות ושבעה נציגי ציבור, כל היתר זה הממסד, אקדמיה זה ממסדר, למה אוניברסיטאות הן לא תאגיד?

מירב ישראלי: זה לא נחשב.

משה גפני: למה באמת חמישה נציגי האקדמיה?

תומר מוסקוביץ: שימו אחד בהמלצת המועצה להשכלה גבוהה, אני אגיד לך למה כן, כי אם רוצים שתהייה יוקרה אקדמית.

אורי אריאל: אולי נשים את ראש הועדה לתכנון ותקצוב אז הוא גם ידאג לתקצוב.

מירב ישראלי: יש לנו כרגע, שלושה נציגי השר, שני נציגים של חינוך, שני נציגים של תרבות, אתם רוצים עובדים בכירים מחינוך ותרבות?

מירב ישראלי: לא, הגנז או נציגו, שלושה סגל אקדמי וכל השאר כפי שכתוב שם.

דורון בן שלומי: אני מועד מתיישבי גוש קטיף, שתי הערות בסעיפים אלה, בסעיף קטן 6, אני חושב שהביטוי נציגי המשפחות, אם הגדרנו אותם כאנשי, כנציגים כפי שהומלצו.

אורי אריאל: כפי שהומלצו על ידי ועד המתיישבים, כי אחרת כל אחד בוחר לו, יש ועד.

דורון בן שלומי: שבעה נציגי אנשי גוש קטיף.

מיכאל מלכיאור: הוא צודק צריך מישהו שממנה אותם, ראש הממשלה ממנה אותם.

אורי אריאל: אני מבקש לעשות תיקון, שישה מגוש קטיף ואחד מצפון השומרון בכל אופן.

מירב ישראלי: מחבל עזה שישה.

תומר מוסקוביץ: מה שמקובל בדרך כלל בסעיפים כאלה, לכתוב, שימנה השר בהתייעצות עם גופים שמייצגיים ככל שניתן את התושבים.

קריאה: באופן כללי אפשר שהמועצה תהייה קטנה יותר.

קריאה: הולכים על הנוסח שתומר מוסקוביץ אמר?

מיכאל מלכיאור: כן.

מירב ישראלי: שישה מחבל עזה ואחד מצפון השומרון, לפי המלצת ארגונים, בהתייעצות עם הגופים המייצגים את המפונים.

מירב ישראלי: סגרנו את זה.

משה גפני: אני מבקש להוסיף מלבד הסגל האקדמי שני נציגים, שימנה השר, של המוסדות התורניים שהיו בגוש קטיף וצפון השומרון.

דורון בן שלומי: מתוך נציגי הציבור, זה מצוין.

מירב ישראלי: זה מכון למחקר לכן יש סגל אקדמי.

מיכאל מלכיאור: אתה לא יכול להבדיל בין המוסדות, יהיה התיישבות, יהיה בתי הספר, תעשייה, גידול.

משה גפני: אני מתכוון למשהו אחר, היה שם מוסדות, לא רק גני ילדים, היו שם מוסדות תורניים פורחים עם מחקר תורני.

מיכאל מלכיאור: אני מציע להשאיר את זה כך, ואני כן להגיד שיש וראוי שיהיה גם נציג של המוסדות התורניים.

משה גפני: לקראת הקריאה השניה והשלישית נעלה את זה.

מירב ישראלי: סעיף 6.

מירב ישראלי: יושב ראש המועצה 6.

מירב ישראלי: המועצה תמנה מבין חבריה, באישור השר, את היושב ראש ואת ממלא מקומו.

מירב ישראלי: 7.

מירב ישראלי: תפקידי המועצה יהיו: להתוות את קווי הפעולה של המרכז; לאשר את תקציב המרכז; לפקח על ביצוע המדיניות של המרכז ועל תוכניותיו.

מירב ישראלי: 8.

מירב ישראלי: הועד המנהל (א) המועצה תבחר מבין חבריה ועד מנהל של שבעה חברים.

מירב ישראלי: (ב) המועצה רשאית לאצול מסמכויותיה לוועד המנהל למעט הסמכתו לקבוע את המדינות הכללית ולאשר את תקציב המרכז.

מירב ישראלי: כאן אני יודעת שבחוקים האחרונים היתה לכם מדיניות לגבי מספר הגופים, היה מוסדות שמשרד המשפטים אמר שלא צריך להיות ועד מנהל, ויש מנהל כללי שזה כפילות בגופים, השאלה האם יש לכם עמדה פה כי היו מקומות שהורדנו את ועד המנהל.

יערה למברגר: פה מדובר המועצה מאוד גדולה ואולי יש טעם להשאיר את ועד המנהל.

זבולון אורלב: את צודקת.

מרדכי בטר: שבועד המנהל יהיו נציגים של התושבים.

קריאה: לשמור על איזון.

דורון בן שלומי: השאלה היא אם גם בועד הזה לא צריך לשמור על איזה איזון מסוים?

אורי אריאל: אני מסכים, אני מסכים שבועד המנהל צריך להיות שניים שלושה נציגים.

יערה למברגר: בתוך המועצה יש ייצוג די משמעותי של הנציגים, בסך הכל נציגי הממשלה הם מיעוט.

זבולון אורלב: אפשר לכתוב, המועצה תבחר מבין החברים ועד חברים שישקף את הרכב המועצה.

יערה למברגר: השאלה אם אתה לא מסדר יותר מדי את המועצה, איך משבצים את זה.

זבולון אורלב: הם יעשו את הסדר ביניהם.

מיכאל מלכיאור: אני חושב שמאחר שזו המועצה ויש שם משקל כל כך גדול, יש חשש אם זה ישקף, אתה תגיד לא יהיה אחד של האקדמיה וכדומה.

זבולון אורלב: נשקול את זה לקראת שניה ושלישית.

מירב ישראלי: (ב) המועצה רשאית לאצול מסמכויותיה לוועד המנהל למעט הסמכתו לקבוע את המדינות הכללית ולאשר את תקציב המרכז.

תומר מסוקוביץ: אני רוצה פה להעיר לכם, בעברי הרחוק הייתי גם יועץ משפטי של שלושה תאגידים סטטוטוריים, ראיתי כמה בעיות עם הועד הזה, אני מציע לכם כהצעה לא כגורם מקצועי בעניין הזה, במקום להקים ועד מנהל להסמיך את המועצה להקים ועדה מבין חבריה, להסמיך אותה למעט הסמכות הזאת ואז יוכלו לקבוע את ההרכב, כי אנחנו למשל ראינו שאין לנו בכלל סמכות להקים ועדת מכרזים, כי זה לא כתוב בחוק, ברגע שאתה מקים סטטוטורי.

מירב ישראלי: אפשר לכתוב שהיא מוסמכת להקים ועדות, אם אתה רוצה שיהיה ועד מנהל רצוי להגיד את זה.

תומר מוסקוביץ: אני לא בטוח.

מירב ישראלי: אני חושבת שאנחנו רוצים.

תומר מוסקוביץ: אז תוסיפי שהיא גם מוסמכת להקים ועדות גם שלא מבין מחבריה, כי אז עולה השאלה אם אפשר להוסיף חבר נוסף שהוא לא חבר מועצה.

מירב ישראלי: יש תאגידים שיש להם את הסמכות הזאת ויש תאגידים שאין.

תומר מוסקוביץ: אני מאוד ממליץ להכניס.

מירב ישראלי: תכף אני אקריא סעיפים אחרים, יש גם לגבי ועדות משנה כאלה, יש דרישות מינימום שלפחות היושב ראש יהיה מקרב, יש לזה כללים.

מיכאל מלכיאור: אני מציע שנשאיר גם את הנקודה הזאת לקריאה שניה ושלישית.

מירב ישראלי: אני אעשה את זה בהתאם לחוקים הקיימים.

מירב ישראלי: 9.

מירב ישראלי: תקנון (א) הוועד המנהל יתקין, תוך שנה אחת מיום מינויו ולאחר היוועצות במועצה, את תקנון המועצה ובו יהיו, בין השאר, הוראות בדבר פעולות המועצה, הוועד המנהל, המנהל ושאר מוסדותיה, סמכויות המוסדות וחובותיהם, סדרי עבודתם ובכלל זה הוראות בדבר מנין חוקי, דרכי קביעת התקציב והבאת שינויים ותיקונים בתקנון, ככל שאלה לא נקבעו לפי חוק זה.

מירב ישראלי: (ב) התקנון וכל שינוי בו יבאו לאישור המועצה.

מירב ישראלי: המנהל המועצה באישור השר תמנה מנהל כללי לרשות (בחוק זה – המנהל).

תומר מוסקוביץ: אתה לא מתייעץ בגוף שאמור לאשר לך.

קריאה: למה לרשות, למה לא למרכז?

מירב ישראלי: זה המרכז, נכון זו טעות.

מירב ישראלי: באישור השר, האמת היא שהחוק הזה מנוסח בהתאמה לחוקים קיימים ואני מציעה שלא נחרוג פה חריגות לגבי.

זבולון אורלב: המועצה באישור הזר תמנה מנהל כללי למרכז.

מירב ישראלי: המנהל ממונה על ביצוע תקפידי המרכז ויישום החלטות המועצה והוועד המנהל.

מירב ישראלי: כהונת המנהל תקופת כהונתו של המנהל תהיה ארבע שנים; המועצה, באישור השר, ראשית לשוב ולמנותו לתקופות נוספות.

מירב ישראלי: המנהל יחדל לכהן לפי תקופת כהונתו באחת מאלה: התפטר במסירת כתב התפטרות לשר וליושב ראש המועצה; המועצה החליטה על הפסקת כהונתו ברוב של לפחות שני שלישים מכלל חבריה; הורשע בעבירה אשר מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לשמש כמנהל.

מירב ישראלי: לגבי נציג הציבור – אם נתמנה להיות עובד מדינה.

מירב ישראלי: יש אפשרות להתלות, זה לא אוטומטי שהוא יחדל לכהן, אלא אם מתנהלת חקירה, זה שיקול דעת, זה כך, הוגש כתב אישום נגד מנהל, זה בחוק חדש למשל שעשינו, "בשלב עבירה אשר מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לשמש כמנהל כללי, רשאי השר להשעותו מכהונתו עד לסיום ההליך בעניינו וימונה לו ממלא מקום לתקופת השהייה".

מיכאל מלכיאור: זה כשהוגש כתב אישום.

תומר מוסקוביץ: תחשוב על סיטואציה שבה מנהל המרכז נעצר בחשד לאונס, ייקח חודשים עד שיוגש נגדו.

זבולון אורלב: איזה חודשיים?

זבולון אורלב: שנתיים.

תומר מוסקוביץ: מה שמקובל עם עובדי מדינה, שברגע שיש האשמה.

מירב ישראלי: ברגע שיש כתב אישום, אז זה איזה משקל של ראיות, כשנפתחת חקירה זה יכול להיות מאוד ראשוני.

תומר מוסקוביץ: עובד מדינה, משעים אותו.

זבולון אורלב: רשאי, לא חייב.

תומר מוסקוביץ: לדעתי זה צריך כמו עם עובדי מדינה, לא משהו אחר.

מירב ישראלי: שוב, אנחנו חורגים מחוקים אחרים.

זבולון אורלב: לקריאה שניה ושלישית.

משה גפני: אתה טועה, מה זו חקירה?

משה גפני: חקירה גם בעניין רצח.

זבולון אורלב: נציב שירות המדינה, כתוב בתקשי"ר, נציב שירות המדינה רשאי להשעות עובד מדינה.

מיכאל מלכיאור: גם כתוב, מהותה, חומרתה וכדומה.

מיכאל מלכיאור: זה לא כל חקירה.

משה גפני: אני מדבר על הדבר הכי חמור, רצח, ב- 80% מהמקרים נמצא שלא היה ולא נברא.

מיכאל מלכיאור: עדיין יש מנגנון.

משה גפני: זה הפך להיות מכת מדינה, רוצים לחסל מישהו, אומרים.

זבולון אורלב: בינתיים השחיתות מחסלת אותנו, זה מה שקורה בינתיים, אני לא מציע שנהייה סלחנים בנושאים האלה.

משה גפני: אני אומר להיות סלחן?

משה גפני: להיפך.

זבולון אורלב: כן, אתה אומר שמי שנחקר בחשד לרצח יכול להמשיך להיות מנהל.

זבולון אורלב: זה בדיוק מה שאמרת.

אורי אריאל: נעשה את זה בהמשך.

משה גפני: אנחנו שופכים את התינוק עם המים.

מירב ישראלי: כתב אישום בינתיים.

מיכאל מלכיאור: בינתיים קיבלנו את עמדתך, רק כתב אישום.

מירב ישראלי: תקופת כהונה חברי המועצה יתמנו לשלוש נים, ואפשר לשוב ולמנותם לתקופות נוספות.

מירב ישראלי: פקיעת כהונה חבר המועצה יחדל לכהן לפי תום תקופת כהונתו באחת מאלה: התפטר במסירת כתב התפטרות לשר.

מירב ישראלי: הורשע בעבירה אשר מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לשמש כחבר במועצה;

זבולון אורלב: אותו דבר לגבי כתב אישום יש להוסיף.

מירב ישראלי: (3) חדל להיות עובד המשרד הממשלתי או עובד או חבר בגוף שאותו הוא מייצג במועצה; (4) לגבי נציג הציבור – אם נתמנה להיות עובד מדינה.

מירב ישראלי: העברה מכהונה השר רשאי להעביר חבר מועצה מכהונתו לפני תום תקופת כהונתו אם נבצר ממנו דרך קבע למלא את תפקידו.

זבולון אורלב: לגבי הנציגים למשל שהוא ראש הרשות המקומית ועכשיו הוא חדל להיות ראש רשות מקומית, הוא לא מפסיק?

זבולון אורלב: צריך להיות פה סעיף.

קריאה: זה "חבר בגוף שאותו הוא מייצג במועצה", אם הוא לא מייצג הוא חדל.

זבולון אורלב: חבר המועצה יחדל לכהן לפני תום תקופת כהונתו באחת מאלה, זה לא מנוי פה.

קריאה: בסעיף (3).

דורון בן שלומי: יש כאן הערה שצריך לשקול אותה לגבי מורים, מורים ביסודי הם עובדי מדינה, אני לא חושב שהתכוונו שהם לא יכולים להיות נציג ציבור בגלל שהוא מורה, אם אתם רוצים לכתוב עובד מדינה למעט עובד הוראה.

זבולון אורלב: ההערה שלך מאוד נכונה.

זבולון אורלב: עובדי מדינה זה שתי קטגוריות, מורים.

מירב ישראלי: אני לא בטוחה שאנחנו רוצים שהם יהיו נציגי ציבור.

דורון בן שלומי: אנחנו לא רוצים לפסול אותם.

יערה למברגר: זה לא קיים בחוקים אחרים.

תומר מוסקוביץ: אין כזה ריכוז של מורים כמו בגוש קטיף, יהיה קשה למצוא נציג ציבור.

משה גפני: למה עובד מדינה לא יכול להיות נציג ציבור, אם אין ניגוד עניינים בין עבודתו.

מירב ישראלי: מה זה ניגוד עניינים?

מירב ישראלי: הוא מקבל משכורת מהמדינה, זה מובנה.

זבולון אורלב: מורה בתיכון הוא כן יכול להיות אבל גננת לא יכולה כי עובדת מדינה.

תומר מוסקוביץ: אבל הסייעת כן, היא עובדת רשות.

מירב ישראלי: זה לא אבסורד מכיוון שאדם מביעה, כשהוא מביע עמדות של כך וכך, אם נציג מדינה אומר.

זבולון אורלב: לגבי מורים יש חוקי מדינה שונים, חוק המינויים הוא שונה, ונשאיר את זה לשניה או שלישית.

משה גפני: למה אי אפשר להוסיף כעת למעט עובדי הוראה.

תומר מוסקוביץ: כי זה לא כזה פשוט.

זבולון אורלב: אני מציע שמשרדי הממשלה, תעשו עבודה אני מציע כי יש החרגות לגבי מורים, אומנם בענייני משמעת אגב אין החרגות, אבל לגבי חוקים אחרים יש.

מירב ישראלי: אם יש יד חופשית עדיף שזה יהיה כמה שפחות עם זיקות למדינה.

מירב ישראלי: העברה מכהונה השר רשאי להעביר חבר מועצה מכהונתו לפני תום תקופת כהונתו אם נבצר ממנו דרך קבע למלא את תפקידו.

יעל כהן: צריך להוסיף במקרה שהוא נעדר ממספר ישיבות.

מירב ישראלי: נכון, מאיזה מספר ישיבות נראה לכם, שלוש רצופות או ארבע בתוך שנה אחת.

קריאה: לא קבעתם מינימום ישיבות בשנה?

קריאה: זה יקבע בתקנות מכוח החוק.

מירב ישראלי: נעדר משלוש ישיבות רצופות או ארבע תוך שנה, זה גם לגבי המועצה וגם לגבי ועד המנהל לפי העניין, נכון?

מירב ישראלי: תוקף פעולות קיום המועצה והוועד המנהל, סמכויותיהם, ותוקף החלטותיהם ופעולותיהם לא ייפגעו מחמת שנתפנה מקומו של חבר בהם, או מחמת ליקוי במינויו או בהמשך כהונתו.

יעל כהן: את הסעיף הזה בהרבה חוקים חדשים מוסיפים פה ובלבד שיש רוב שכן מכהן כדין, הסיפא של הסעיף של תוקף פעולות.

מירב ישראלי: ניגוד עניינים (א) חבר מועצה או הוועד המנהל יימנע מהשתתפות בדיון ומהצבעה בישיבות המועצה או הוועד המנהל אם הנושא הנדון עלול לגרום לו להימצא, במישרין או בעקיפין, במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו כחבר המועצה או הוועד המנהל לבין עניין אישי שלו או לבין תפקיד אחר שלו, חבר המועצה או הוועד המנהל לא יטפל במסגרת תפקידו במרכז בנושא כאמור גם מחוץ לישיבות המועצה.

מירב ישראלי: (ב) נתברר לחבר המועצה או חבר הוועד המנהל כי הנושא הנדון עלול לגרום לו להימצא במצב של ניגוד עניינים כאמור בסעיף קטן (א) יודיע על כך ליושב ראש המועצה.

מירב ישראלי: בסעיף זה- "עניין אישי" – לרבות עניין אישי של קרובו או עניין של גוף שחבר המועצה או חבר הועד המנהל או קרובו מנהלים או עובדים אחראים בו, או עניין של גוף שיש לבם בו חלק בהון המניות, בזכות לקבל רווחים, בזכות למנות מנהל או בזכות הצבעה; "קרוב" – בן זוג, הורה, ילד, אח או אחות או אדם אחר הסמוך על שולחנו של חבר המועצה או חבר הועד המנהל.

יעל כהן: אני רואה בסוף שמקובל להוסיף או בן זוגו של כל אחד מהם.

תומר מוסקוביץ: למשל אם האבא שלו נשוי לאישה אחרת, גם אותה אישה היא קרובת משפחה שלו.

קריאה: צריך להוסיף סעיף של הוצאות וגמול שאני חושבת שאינו קיים פה.

מירב ישראלי: כן, לגבי הגמול איזה נוסח אתם רוצים לעשות?

יערה למברגר: חברי מועצה.

אורי אריאל: אני מציע שלא יהיה גמול בכך יחסך כסף.

זבולון אורלב: מאה אחוז, אין גמול לחברי המועצה ואין גמול, הוצאות יהיה אפשרי על פי החלטת המועצה.

יערה למברגר: אפשר "חברי המועצה לא יהיו זכאים לשכר או גמול בעד חבורתם במועצה, אך יהיו זכאים להחזר הוצאות שהוצאו לצורך מילוי תפקידים כפי שיקבע השר".

זבולון אורלב: מאה אחוז.

מירב ישראלי: מאיפה את לוקחת את זה?

יערה למברגר: זה דומה לז'בוטינסקי.

זבולון אורלב: באיזה סעיף זה בז'בוטינסקי.

יערה למברגר: סעיף 6.

מירב ישראלי: תקציב המנהל יכין בכל שנה, במועד שתקבע המועצה, הצעת תקציב שנתי; התקציב טעון אישור המועצה, השר ושר האוצר.

מירב ישראלי: הקמת האתר ותכולתו במרכז יהיה אתר הנצחה ותיעוד שיכלול תערוכה מתמדת של מוצגים המעלים בפני ציבור המבקרים את ההתיישבות והפעילות לאורך שונות ההתיישבות בגוש קטיף ובכלל זה מידע היישובים, חיי התושבים, מורשת, והתמודדות אם אתגרי התקופה.

מירב ישראלי: פעילויות לציבור אתר ההנצחה והתיעוד יהיה פתוח לציבור ויתקיימו בו, באופן סדיר, פעילויות הנצחה ופעילויות הנצחה ופעולות חינוך והסברה תקשורות לתחומים האמורים בסעיף 18.

מירב ישראלי: הקמת המכון במרכז יהיה מכון מחקר; המכון יפעל להעמקה, העשרה ופרסו הידע בכל הקשור להתיישבות והפעילות לאורך שנות ההתיישבות בגוש קטיף ובכלל זה מידע על היישובים, חיי התושבים, מורשת, והתמודדות עם אתגרי התקופה.

מירב ישראלי: פעילות המכון יקיים פעילויות פורמאליות ולא פורמאליות לקידום מטרות חוק זה, לרבות – קבוצת מחקר, סמינרי מחקר, הרצאות פומביות וכנסים וכל הדרוש לשם איסוף החומר הקשור לארכיון ולשאר פעילות המרכז.

תןמר מוסקוביץ: את זה לא הבנתי, מה זו פעילות פורמאלית ומה זה פעילות לא פורמאלית, אפשר להוריד את זה, יש כאילו פורמאלי בכיתה ולא פורמאלי בחוץ.

זבולון אורלב: פורמאלית ולא פורמאלית אפשר למחוק.

מירב ישראלי: אתר אינטרנט המכון יקיים ויפעיל אתר אינטרנט שיציג את פעילות המכון כאמור בסעיף 20 ו- 21.

קריאה: אתר האינטרנט לא צריך להיות של המכון הוא צריך להיות של המרכז, זה יצא כאן בטעות, גם בסעיף 21 צריך להיות המרכז.

מירב ישראלי: יש כמה דברים, האתר הוא נושא תערוכות, המכון עושה פעילויות והארכיון הוא ארכיון, המכון שעושה את הפעילויות.

קריאה: אתר האינטרנט צריך על כולם.

מיכאל מלכיאור: 22 בסדר.

מירב ישראלי: הוא יכול ומישהו יעשה את זה מטעמו.

מירב ישראלי: ספריה המכון יקיים ויפעיל ספריית מחקר ועיון בתחומי הפעילות המכון כאמור בסעיף 20.

מירב ישראלי: פרסום המכון יוציא לאור פרסומים בתחומי פעולתו לרבות – ספרים, מחקרים ופרסומים באמצעי המדיה השונים ובכלל זה אינטרנט, סרטים, צילומים ודפוס.

זבולון אורלב: למען הסדר הטוב סעיפים 22 ו- 24 יש לחבר אותם, אתר האינטרנט אחרי הפרסומים.

מירב ישראלי: כן צריך לחבר אותם, ולא צריך מדיה אלא באמצעים שונים.

מירב ישראלי: הקמת הארכיון במרכז יהיה ארכיון ישמור חומר הקשור לפעילותו, הארכיון יהיה חלק מארכיון המדינה והוראות חוק הארכיונים, התשט"ו-ג1955, יחולו עליו.

ימימה רוזנטל: אני רוצה להעיר כמה הערות לגבי הארכיון, סגנית הגנז, יש כאן שימוש לא נכון, אנחנו נקראים היום גנזך המדינה ולא ארכיון המדינה, כיון שהחוק הזה הועתק יש שימוש בשם הישן שלנו, ולמען הסדר צריך לשנות את "ארכיון" ל"גנזך המדינה".

ימימה רוזנטל: לגופו של עניין, יש כאן שני דברים שהינו רוצים לשנות בנושא של הארכיון, בסעיף 26, במרכז יהיה ארכיון שישמר חומר שיהיה קשור לפעילותו, הארכיון יהיה חלק מגנזך המדינה, חומר ארכיוני יהיה נתון לארכיון והוא יפעל בדרכים שונות לשם איסופו זה.

ימימה רוזנטל: זה בסדר.

ימימה רוזנטל: השר אחר התייעצות עם הגנז, עקרונית גנזך המדינה לא מעביר חומר ארכיוני מתחומי גנזך המדינה למקומות אחרים, הדבר הזה צריך להיות מובהר בתקנות.

מירב ישראלי: עשינו את הדיון הזה, בדיוק בחוק של מורשת הדרוזים, הפתרון שהגענו אליו שם ותראי אם זה מקובל, אז אפשר להריץ אותו גם פה והוא כזה: א' יהיה " הטיפול בחומר ארכיוני הנוגע למורשת הדרוזית שהועבר לארכיון כאמור בסעיף קטן ב'" , אני תכף אקריא אותו, "או שנאסף על ידי המרכז יהיה נתון לארכיון" ואז לגבי חומר שהוא הועבר שזו הבעיה שלך, נקבע כך, "השר לאחר התייעצות עם הגנז ועם המנהל הכללי יקבע בתקנות את סוגי החומר הארכיוני הנמצא בארכיון המדינה או במוסד ממוסדותיו שהועבר לארכיון", נתנו את הסמכות כן להעביר במקרים שרוצים להעביר, את החומר לגנזך הזה כדי שיהיה מרוכז שם, שבעצם יש לכם את היכולת מה כן להעביר ומה לא להעביר, זה היה מקובל עליכם.

ימימה רוזנטל: זה היה מקובל עלינו?

מירב ישראלי: זה היה בסיכום אתכם.

ימימה רוזנטל: זאת היתה פשרה.

מירב ישראלי: וג', גם זה חשוב, ההשלמה של זה "חומר ארכיוני כאמור בסעיף קטן (ב), יועבר לארכיון כמקור או בהעתק כפי שיורה הגנז".

ימימה רוזנטל: העברה בהעתקים מקובלת עלינו לחלוטין.

מירב ישראלי: עדיין קיימת אפשרות להעביר מקור במקרה שזה בכל זאת ניתן.

תומר מוסקוביץ: למשל לתערוכה אם תרצו.

קריאה: ארכיון של המרכז הזה אמור להיות באיסוף חומרים שלא מגיעים לגנזך באופן טבעי.

מרדכי בטר: יש עוד חוק אחד שאם באזור הזה יהיו מעל x תושבים, אני חושב שזה מעל 60%, אז כל החומר יכול לחזור לאזור שלנו, יכול לחזור אלינו מהגנז לארכיון הזה.

ימימה רוזנטל: מדובר על החומר של הרשויות של המועצה האזורית.

ימימה רוזנטל: לא מדברים על החומר הזה.

קריאה: אולי אפשר להכניס אותו כי זה רוב החומר שיש היום.

מיכאל מלכיאור: אני רק רוצה להציע, אם מישהו רוצה שזה יעבור עכשיו שלא יציע עוד הצעה.

קריאה: כתוב ראש המרכז, לא ברור אם זה ראש המרכז או המנהל.

מיכאל מלכיאור: הבעיה שלא קראנו את הסעיף הזה ולכן אף אחד לא בדיוק מבין, בואו נקרא את זה קודם ואחר כך נשמע ונדון.

זבולון אורלב: בסעיף 26 מוגדר מנהל.

מירב ישראלי: הטיפול בחומר הארכיוני הטיפול בחומר הארכיוני הנוגע ישירות לגוש קטיף כאמור בסעיף זה, יהיה נתון לארכיון והוא יפעל בדרכים שונות לשם איסופו.

מירב ישראלי: ואז צריך להוסיף פה, או שהוא הועבר לארכיון או שהוא נאסף על ידי המרכז, אלו שני סוגי החומר.

מירב ישראלי: (ב) השר, לאחר התייעצות עם הגנז ועם ראש המרכז, יקבע בתקנות את סוגי החומר הארכיוני הנמצא בארכיון המדינה או במוסד ממוסדותיה, אשר יועבר לארכיון.

זבולון אורלב: עם המנהל לא ראש המרכז.

מירב ישראלי: זה כמו עם הדרוזים.

מירב ישראלי: (ג) חומר ארכיוני כאמור בסעיף קטן (ב) יועבר לארכיון, במקור או בהעתק באופן שיורה הגנז.

מירב ישראלי: (ד) החומר בארכיון ישמש לפעילות המרכז על פי חוק זה.

מירב ישראלי: למה (ד) נחוץ?

יעל כהן: לדעתי זה מיותר.

מירב ישראלי: מיותר ממונה על הארכיון הממונה על הארכיון יתמנה בידי המנהל.

קריאה: גם בחוק למורשת הדרוזים סיכמנו שהוא יתמנה באישור הגנז, שיהיה זה שינחה אותו מקצועית בתחומי שמירה וכדומה.

מירב ישראלי: אני מקריאה, "הממונה על הארכיון ימונה באישור הגנז ויקבל את ההוראות וההנחיות המקצועיות בתחום המקצועי מהגנז.

תומר מוסקוביץ: ימונה על ידי המנהל באישור הגנז, כדי שלא יהיה צריך להביא את זה למועצה או לשר.

קריאה: לדעתי סביר שזה יהיה המנהל.

מירב ישראלי: אוקיי.

מירב ישראלי: שיתוף תושבי גוש קטיף תפעול המרכז על פי חוק זה, ייעשה תוך שיתוף תושבי גוש קטיף המפונים בפעילויות השונות.

מירב ישראלי: אני לא כל כך מבינה מה זה אומר.

קריאה: מה המשמעות שלו ומה הוא שונה מהמטרות?

מירב ישראלי: אולי צריך כאן לפרט.

דורון בן שלומי: אני רוצה לקחת את ההערה הקודמת ונשאיר את זה לקריאה שניה ושלישית, אם חייבים לדבר על זה עכשיו נדבר אבל אני מתחבר.

מיכאל מלכיאור: זה ברור מעצם הדבר.

זבולון אורלב: יש לי הצעה ונפתור את זה מהר, תוסיפי משפט בדברי ההסבר שבקריאה שניה ושלישית ידון גם שיתוף הפעולה עם תושבי גוש קטיף המפונים.

מירב ישראלי: אז להוריד את זה.

זבולון אורלב: כן, תכניסי את זה לדברי ההסבר כדי שנוכל לחזור לזה בקריאה שניה ושלישית.

מירב ישראלי: מקרקעין המדינה תעמיד לרשות המרכז את המקרקעין הדרושים לפעילותו ולפעילות האתר, כפי שתקבע הממשלה או שר שתסמיך לכך.

תומר מוסקוביץ: תעמיד, זה אומר בתמורה או שלא בתמורה, מה מקובל בדרך כלל?

מירב ישראלי: בעקרון עד כמה שאני מבינה כשאומרים תעמיד זה אומר תיתן.

מירב ישראלי: לגבי דמי חכירה או משהו כזה.

מרדכי בטר: אין על זה דמי חכירה.

מירב ישראלי: גם עם הדרוזים היה כך, הכוונה היתה שיעמידו את זה לרשותם.

יערה למברגר: אנחנו לא יודעים מה עמדת המינהל.

זבולון אורלב: בסדר.

מירב ישראלי: שם עם הדרוזים, נדמה לי שמשרד התיירות.

מירב ישראלי: מישהו לקח על עצמו שם.

זבולון אורלב: משרד ראש הממשלה אתם אחראים על החוק, תבדקו.

מירב ישראלי: יש אתר מיועד או שזה משהו?

אורי אריאל: ישנה הצעה בירושלים, ישנה הצעה במקום אחר, זה לא דבר סגור.

מירב ישראלי: מימון פעילות הקמת המרכז תמומן מתקציב המדינה ומכספי תרומות ככל שיידרש, פעילות המרכז תמומן, בכפוף להוראות סעיף 17, מתקציב המדינה בסכום שלא יעלה על ארבעה וחצי מיליוני שקלים ומתרומות ומהכנסות שיהיו למרכז, כפי שדרוש להוצאות קיומו, החזקתו, פיתוחו וניהול מכלול פעילויותיו.

מירב ישראלי: הארבעה וחצי מיליוני שקלים צריך להוסיף לשנה.

מירב ישראלי: במשפט הראשון לא היה ברור היחס.

זבולון אורלב: ארבעה וחצי, אבל שיהיה צמוד.

יאיר פינס: הממשלה קובעת מעת לעת.

מיכאל מלכיאור: אם אתה תכתוב צמוד זה יהיה גם, לא שזה משנה פה.

מירב ישראלי: לעניין של הקמת המרכז לא ברור היחס בין כספי המדינה לכספי תרומות, אני אומרת למשל שבחוק המרכז של רבין, ההקמה היתה מכספי תרומות, לעומת בחוק הדרוזים ההקמה היתה מתקציב המדינה, פה אנחנו יוצרים משהו שלא ברור היחס.

מיכאל מלכיאור: חבר הכנסת אורי אריאל אמר בתחילת הישיבה שזה כולל את ההקמה.

מירב ישראלי: צריך לומר את זה.

אורי אריאל: תנסחי את זה.

יאיר פינס: למה לא למחוק את ההקמה, ההקמה תמומן מתרומות.

תומר מוסקוביץ: אנחנו לא רוצים לשלול את זה.

זבולון אורלב: אולי חלק מתקציב השנה הראשונה לא ילך לפעילות אלא ילך להקמה.

אורי אריאל: יאיר פינס, אמרתי לך ואני חוזר ואומר, אני מוכן להוריד את ההקמה, אבל אני לא שומע ממך שאתה מוכן ללכת לקראת משהו, אם אתה משאיר פתוח אצלך.

יאיר פינס: אתה אמרת, ואני הייתי מופתע לשמוע שסגרת עם שר האוצר את זה, אני לא יודע ואני לא יכול לומר שום דבר לפני שאני מברר את זה.

אורי אריאל: בוא נדבר על זה לקראת קריאה שניה ושלישית.

מירב ישראלי: אז בוא נכתוב "הקמת ופעילות המרכז", נחבר את זה.

מיכאל מלכיאור: כן.

אורי אריאל: זאת הכוונה.

מירב ישראלי: ננסח את זה אחר כך.

מירב ישראלי: ביצוע השר ממונה על ביצוע חוק זה והוא ראשי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו.

מירב ישראלי: תחילה, אני אשאיר פתוח לקריאה שניה ושלישית.

יעל כהן: יש דברים שאינם מופיעים פה בכלל והם מופיעים בחוקים אחרים, כמו הנושא של העובדים ומעמדם, בדרך כלל בחוקים מהסוג הזה כתוב שעובדי המרכז יהיו במעמד דומה לשל עובדי מדינה, יש סעיפים סטנדרטים לנושא הזה, בדרך כלל בסעיפים מרכזיים שכוללים מרכז הנצחה קובעים איסור על העברת נכסים כי זה אמור להישאר בידי המרכז תמיד, אני מקוה שלא פספסתי היה לנו מעט זמן, מבקר פנימי אני גם חושבת, מבקר פנימי.

מירב ישראלי: אני אקריא, מבקר פנימי אנחנו מוסיפים בנוסח המקובל, עובדים הנוסח המקובל, "תנאי עבודתם של עובדי המרכז יהיו כשל עובדי המדינה בתפקידים מקבילים, בתיאומים שיקבע השר בהתייעצות עם המועצה ואישור שר האוצר", זה הנוסח המקובל, זה בסדר?

מירב ישראלי: איסור העברת נכסים, הנוסח המקובל, "המרכז לא יהא ראשי למכור, או להעביר בדרך אחרת נכס שבבעלותו למעט נכסים ש----- לגבי סוגם ושווים ונקבעו בתקנות אלא באישור השר".

מירב ישראלי: "המרכז לא יהא רשאי למשכן נכס שברשותו או להשכירו לתקופה שעולה על עשר שנים, אלא באישור השר, לעניין זה להשכירו מעל עשר שנים לרבות שכירות המקנה זכות חדשה, להאריכה, או שכירות לתקופה נוספת שבהצטרפותה אליהם".

זבולון אורלב: אדוני היושב ראש, הכל הוכשר לקראת ההצבעה.

אורי אריאל: אנחנו מודים על היעילות, על המהירות.

אברהם רביץ: מלת מחאה לפני ההצבעה, אני נגד החוק הזה, אנחנו מובילים את הממשלה לעשות מוזיאונים גם על יהודה ושומרון.

זבולון אורלב: מי בעד המחאה?

זבולון אורלב: כולם בעד המחאה.

מיכאל מלכיאור: גמרנו את העבודה עם התיקונים כעת אנחנו מצביעים, אני מזכיר שלא כולם, זבולון אורלב בזכות הצבעה, ואחד מחברי, והרב חיים אמסלם בזכות הצבעה, מי מצביע בעד החוק עם השינויים שעשינו?

מיכאל מלכיאור: הצבעה יש ארבעה אין נמנעים אין מתנגדים.

מיכאל מלכיאור: התקבל פה אחד.

מיכאל מלכיאור: אני מודה לכולם.

אורי אריאל: אני מודה לאנשי גוש קטיף, הם שהכינו את החוק, ובעזרתם נביא את זה גם לידי מימוש.

אורי אריאל: תודה.