ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 376, 2008-06-10 11:30

אופיר פינס-פז: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה.

אופיר פינס-פז: על סדר-היום הצעת חוק הרשויות המקומיות (מימון בחירות)(הוראת שעה), התשס"ח-2008, של חברי הכנסת שי חרמש וזבולון אורלב.

אופיר פינס-פז: בבקשה, חבר הכנסת חרמש.

שי חרמש: מטרת החוק היא פשוטה וקצרה.

שי חרמש: לפי התקנות הקיימות היום בחוק, מועמד שמתמודד לבחירות ברשות מקומית חייב תוך שבעה ימים מיום ההצבעה להגיש את הדוח הכספי של הוצאותיו לקבל את המימון.

שי חרמש: נתקלנו בכמה מקרים – כרגע על סדר-היום שניים כאלה – שבהם היתה השהיה, האחד בגלל מחלה והאחר לא הספיק להתארגן, וכאשר הם הגיעו לבקש את הכסף אמרו להם שהם לא זכאים, שכן שבעה ימים תמו.

שי חרמש: אנחנו מניחים שמי שנמצא בסערת בחירות ובמערכת בחירות, גם אם הוא מנצח וקל-וחומר אם הוא מפסיד, צריך להתאושש מהלם הקרב.

שי חרמש: בהסכמה עם שר הפנים ובהבנה של כולם ביקשנו להאריך את מועד הגשת הדוחות ל-30 יום.

שי חרמש: דוח יוגש בצורה מסודרת, ראויה, בניחותא ולא בלחץ של ימים ספורים אחרי הבחירות.

שי חרמש: החוק הזה בא להאריך משבעה ימים ל-30 יום, ובא לציון גואל.

משה גפני: איך זה במועצות מקומיות, בעיריות?

שי חרמש: אותו הדבר.

עו"ד תומר רוזנר: את חוק מימון הבחירות אני מכיר רק מתוך קריאתו.

עו"ד תומר רוזנר: תוך חמישה ימים הוא צריך להגיש רק את ההודעה הפורמאלית שכוללת פרטים, לא את הדוח שמסכם את הוצאות הבחירות.

אופיר פינס-פז: אז מה הרווחנו מההודעה הזאת?

אופיר פינס-פז: או שיש דוח או שאין דוח.

אופיר פינס-פז: נציגת מבקר המדינה, הדוח הוא אליכם?

עו"ד נורית ישראלי: אנחנו רואים את ההצעה הזאת באור שלילי.

עו"ד נורית ישראלי: הצעת החוק מתכוונת לבחירות שנערכו ב-27 בנובמבר 2007, והמטרה היא לאפשר לזכאים למימון ממלכתי שלא הגישו במועד את בקשותיהם למימון להגיש בקשה תוך 30 יום מיום אישור החוק ולקבל את המימון הממלכתי.

עו"ד נורית ישראלי: לפי סעיף 12(א) לחוק, אפשר להגיש בקשה למימון עד חמישה ימים לאחר הבחירות.

עו"ד נורית ישראלי: זאת אומרת, זה לא חמישה ימים, זה עד חמישה ימים מרגע הגשת המועמדות עד לאחר הבחירות, בהנחה שעד אז ייוודעו תוצאות הבחירות ומועמדים הזכאים למימון יוכלו להגיש את טופסי הבקשה.

עו"ד נורית ישראלי: פה רוצים לתת פרס למי שהתרשל או שמסיבות אחרות לא עמד בהגשת הטפסים במועד, בדרך של הארכת מועד להגשת הבקשה.

עו"ד נורית ישראלי: מה קורה במישור המעשי מבחינת כלל הבחירות האלה?

עו"ד נורית ישראלי: הבחירות התקיימו ב-27 בנובמבר 2007, הדוחות הכספיים הוגשו אלינו ב-27 בפברואר 2008.

עו"ד נורית ישראלי: על-פי החוק על מבקר המדינה להגיש ליושב-ראש הכנסת את הדוח על תוצאות ביקורת תוצאות המועמדים תוך שמונה חודשים מיום הבחירות, דהיינו 27 ביולי 2008.

עו"ד נורית ישראלי: אנחנו נמצאים כמעט בסוף של בדיקת החשבונות והדוחות הכספיים שהוגשו על-ידי המועמדים, כבר נשלחו טיוטות עם ממצאים לתגובת המועמדים.

עו"ד נורית ישראלי: הממצאים כבר מתייחסים לדוח הכספי ולחשבונות שהגישו מועמדים בהסתמך על המימון הממלכתי שכבר קיבלו.

עו"ד נורית ישראלי: אם תאושר הצעת החוק, המועמדים יצטרכו להגיש דוח כספי מתוקן.

אופיר פינס-פז: אילו מועמדים?

אופיר פינס-פז: כל המועמדים במדינה?

שי חרמש: השניים האלה שלא הגישו בזמן.

עו"ד נורית ישראלי: אנחנו נצטרך לבדוק את זה ולבדל אותם במגבלות הזמן שנקבעו בחוק, או שנגיש את הדוח שלנו באיחור ובכך נגרום עוול למועמדים האחרים שמילאו אחרי דרישות החוק, כי הרי הם מחכים ליתרת המימון של 15%, בכפוף לתוצאות הדוח.

שי חרמש: אני לא מבין איזה עוול את גורמת להם.

עו"ד נורית ישראלי: אם אני דוחה לכולם, אז כולם צריכים לחכות.

שי חרמש: אבל כולם הגישו פרט לשניים.

עו"ד נורית ישראלי: הדוח הוא דוח אחד.

אופיר פינס-פז: כמה הגישו?

שי חרמש: מדובר ב-13 מועצות אזוריות.

עו"ד נורית ישראלי: אני לא מבינה למה צריך לעשות חקיקה פרסונאלית רטרואקטיבית למי שלא פעל מבעוד מועד כמו שהוא צריך לפעול.

שי חרמש: אחד מהם היה חולה עם חום של 40 מעלות.

עו"ד נורית ישראלי: היה חולה מהיום שהוא הגיש מועמדות עד חמישה ימים אחרי הבחירות?

שי חרמש: לא, מיום שאחרי הבחירות.

עו"ד נורית ישראלי: אבל יש לו זמן לבקש מהיום שהוא מגיש מועמדות.

עו"ד תומר רוזנר: בדרך כלל מגישים 40 יום לפני הבחירות.

שי חרמש: אגב, החוק הזה הונח על שולחן הכנסת בפברואר.

עו"ד נורית ישראלי: יש לזה עוד היבטים.

עו"ד נורית ישראלי: זה גם ישבש את העבודה שלנו וזה גם עולה כסף.

עו"ד נורית ישראלי: אנחנו מינינו רואה-חשבון.

אופיר פינס-פז: בכמה כסף מדובר?

שי חרמש: 200,000 שקלים.

שי חרמש: 74,000 שקלים לאחד ו-124,000 לאחר.

שי חרמש: שני האנשים האלה חייבים כסף לבנק.

שי חרמש: אגב, הגברת הנכבדה לא מזכירה, שבשתי מערכות הבחירות הקודמות בוצעו תיקונים בהוראת שעה בדיוק בדברים האלה.

עו"ד נורית ישראלי: לא בצורה כזאת.

אופיר פינס-פז: באיזו צורה?

עו"ד נורית ישראלי: בצורה אחרת.

עו"ד נורית ישראלי: התפיסה ההיסטורית היתה שאדם צריך מראש להודיע אם הוא הולך למסלול של מימון ציבורי או לא ולהחליט על זה מראש, ואז הוא עמד על פרשת דרכים.

עו"ד נורית ישראלי: אם הוא רוצה, הוא צריך להודיע שהוא מבקש מימון ואז הוא צריך לנהל חשבון בצורה מסוימת ולפתוח חשבון מיוחד, מראש לעמוד על הכללים.

עו"ד נורית ישראלי: שאר המועמדים לא היו חייבים באותו דבר, ואז עשו שינוי מהפכני מאוד, שמאפשר לאנשים לבקש את המימון הציבורי אחרי היוודע תוצאות הבחירות.

עו"ד נורית ישראלי: בד בבד עם השינוי הזה עשו שינוי נוסף.

עו"ד נורית ישראלי: עד אז היו שתי קבוצות של אנשים, כאלה שניהלו חשבונות מראש כמו שצריך וכאלה שעשו מה שהם רוצים.

עו"ד נורית ישראלי: כשאפשרו רטרואקטיבית, חייבו את כולם מלכתחילה לנהל חשבונות כמו שצריך, לעשות חשבון מיוחד.

שי חרמש: שניהם ניהלו את זה.

עו"ד נורית ישראלי: בוודאי, הם היו חייבים.

שי חרמש: הם רק איחרו בשלושה ימים בהגשת הבקשה.

שי חרמש: הכול נוהל כראוי.

אופיר פינס-פז: האם קיבלתם את הפנייה שלהם?

עו"ד נורית ישראלי: לא ידוע לי.

עו"ד נורית ישראלי: אני לא יודעת מי האנשים.

עו"ד נורית ישראלי: אומנם זאת הצעת חוק פרסונאלית, אבל לא כתוב שזה בעבור פלוני ואלמוני.

אופיר פינס-פז: אני שואל אם את יודעת שהיתה פנייה, מה היו הנימוקים לפנייה.

אופיר פינס-פז: ברור שהם לא יכלו לאשר, בגלל שהחוק לא מאפשר, אבל השאלה היא האם בנסיבות אחרות שהחוק היה מאפשר שיקול דעת הייתם חושבים שזאת בקשה נכונה.

אופיר פינס-פז: זה מעניין אותי כמחוקק.

אופיר פינס-פז: נניח שהיה שיקול דעת מהמבקר להאריך.

עו"ד נורית ישראלי: אני לא בטוחה שזה שיקול דעת של המבקר.

עו"ד נורית ישראלי: הרי מי שנותן את המימון הממלכתי זה לא המבקר.

עו"ד נורית ישראלי: למבקר יש שיקול דעת על לוח הזמנים של הדוחות.

אופיר פינס-פז: אז מי כן?

עו"ד נורית ישראלי: משרד הפנים.

אופיר פינס-פז: אבל שר הפנים בעד הצעת החוק.

עו"ד נורית ישראלי: מי שצריך להגיש בקשה למימון זה לא ממבקר המדינה.

משה גפני: היושב-ראש שואל אותך האם יש שיקול דעת לגבי הזמנים.

משה גפני: הוא יודע שהתקציב מגיע ממשרד הפנים ולא מהמבקר, אבל אם זה היה בסמכותו של המבקר להאריך את המועד בעוד כמה ימים, האם הוא היה שוקל את זה בחיוב.

עו"ד נורית ישראלי: זאת שאלה היפותטית.

משה גפני: היא היפותטית לחלוטין אבל היא מעשית.

שי חרמש: הגענו לחקיקה בלית ברירה, חבר הכנסת גפני, כי השר הודיע שזה לא בסמכותו.

שי חרמש: מדובר באיחור של שלושה ימים, 96 שעות.

אופיר פינס-פז: משרד הפנים, בבקשה.

עו"ד גילת רובין-שרון: בקשות המימון מגיעות אלי.

עו"ד גילת רובין-שרון: כיום אין לנו שיקול דעת לאפשר להגיש בקשת מימון באיחור.

עו"ד גילת רובין-שרון: אנחנו מאוד לארג'ים בקבלת הבקשות, זאת אומרת אם מישהו שם את הבקשה בדואר בתאריך הנכון, הכול מתקבל, ואם היתה בעיה בדואר אנחנו מתחשבים.

עו"ד גילת רובין-שרון: אבל החוק לא מאפשר לנו לקבל משהו שהוגש באופן ברור באיחור.

אופיר פינס-פז: אתם חושבים שנכון יהיה לאפשר לכם שיקול דעת לשנות את זה, לתת לכם יכולת להאריך, או שאת חושבת שצריך להאריך את המועדים?

אופיר פינס-פז: מה אומר הניסיון שלך?

עו"ד גילת רובין-שרון: הניסיון אומר שאנשים מגישים את בקשת המימון ברגע האחרון שהם יכולים.

אופיר פינס-פז: למה?

עו"ד גילת רובין-שרון: כי אפשר.

עו"ד גילת רובין-שרון: בעבר המועד היה עד מועד הבחירות, היום אפשר להגיש עד חמישה ימים אחרי מועד הבחירות.

עו"ד גילת רובין-שרון: בבחירות שאנחנו מדברים עליהן, הבחירות למועצות האזוריות, חזרנו לאנשים והזכרנו להם שהם לא הגישו בקשה.

אופיר פינס-פז: כתבתם מכתבים?

עו"ד גילת רובין-שרון: התקשרו אליהם טלפונית.

אופיר פינס-פז: למה אי-אפשר לכתוב מכתבים?

אופיר פינס-פז: בסך הכול היו 13 מועמדים.

עו"ד גילת רובין-שרון: מדובר על כמה ימים לקראת המועד.

עו"ד גילת רובין-שרון: עד חמישה ימים אחרי הבחירות הם יכולים להגיש ללא כל בעיה, והרבה מאוד הגישו ממש ברגע האחרון בשעה האחרונה.

אופיר פינס-פז: מדובר בסך הכול ב-13.

עו"ד גילת רובין-שרון: היו 26 מועצות אזוריות שניגשו לבחירות.

אופיר פינס-פז: שי, אתה צריך לבדוק את הנתונים.

שי חרמש: תעמוד אתה תחת מרגמות 120 כל יום ותנסה לזכור מה היה לפני שנה.

אופיר פינס-פז: יש לך פטור, על זה אין לי מה להגיד.

עו"ד גילת רובין-שרון: בבחירות האלה היו 4-3 מועמדים.

עו"ד גילת רובין-שרון: חזרנו לכל מי שלא הגיש בימים הסמוכים לתום המועד, ועדיין היו כמה שלא הגישו ופנו.

עו"ד גילת רובין-שרון: אם מישהו שלח בדואר וזה לא הגיע, והיתה לו הוכחה, קיבלנו את זה.

עו"ד גילת רובין-שרון: מי שלא, אין לנו שיקול דעת.

משה גפני: מה הוא צריך להגיש?

עו"ד גילת רובין-שרון: ארבעה עמודים של טפסים, להחתים את הבא-כוח, את ממלא-מקומו, עם טלפונים.

משה גפני: לא דוח כספי.

עו"ד גילת רובין-שרון: לא.

עו"ד גילת רובין-שרון: מלבד זה, אחרי הבחירות זה מוגש למבקר המדינה, לא לנו.

משה גפני: יש בעיה עם החוק הזה, חבר הכנסת חרמש, אתה צריך לשנות אותו, אחרת הוא בעיה חוקתית.

משה גפני: אתה צריך לכתוב שיהיה שיקול דעת לשר על-פי בקשה שהוא מקבל להאריך את המועד לכולם.

שי חרמש: אם אתה נותן את ההארכה של 30 יום, אין שום סיבה שלא יגישו בזמן.

עו"ד נורית ישראלי: למה 30 יום?

עו"ד נורית ישראלי: הרי מלכתחילה הדבר ההגיוני היה שאומרים למועד שיכלכל מראש את צעדיו ויחליט מראש אם הוא רוצה מימון ציבורי או לא.

עו"ד נורית ישראלי: הלכו מעל ומעבר לקראת המועמדים ואמרו להם: אתם לא צריכים לשחק רולטה רוסית, אלא קודם תדעו אם זכיתם או לא, תדעו כמה ההוצאות שלכם, איפה אתם עומדים מבחינה חשבונאית, איפה אתם עומדים מבחינה תקציבית, ואחרי שייוודעו לכם תוצאות הבחירות אז אתם יכולים לבקש.

עו"ד נורית ישראלי: כמה זמן אחרי הם עוד צריכים להחליט לכלכל את צעדיהם?

שי חרמש: תוך חמישה ימים אי-אפשר להתאושש מבחירות.

שי חרמש: גברתי לא עמדה במערכת בחירות מעודה ולא מבינה איפה נמצא מועמד שצריך לרוץ לתוך מערכת בחירות.

שי חרמש: חמישה ימים אחרי מערכת בחירות, שבאמצע יש שישי-שבת, לא נותן זמן להתאושש.

אופיר פינס-פז: אני לא מצליח להבין את החוק עצמו.

אופיר פינס-פז: מה זאת אומרת שאדם צריך להחליט?

אופיר פינס-פז: אני לא מבין מה אלה שני הערוצים האלה.

משה גפני: אין שני ערוצים.

אופיר פינס-פז: גם לי יש שני ערוצים?

אופיר פינס-פז: לאדם שמתמודד אין שום בחירה.

אופיר פינס-פז: אם הוא החליט להתמודד, שינהל את החשבונות שלו כמו שצריך, שייקח כסף ציבורי ויעבוד על-פי החוקים במדינת ישראל.

עו"ד נורית ישראלי: לגבי כסף ציבורי, המחוקק השאיר לו אופציה.

אופיר פינס-פז: לא רוצה להשאיר לו אופציה, כי אז הוא גם לא צריך להגיש דוחות.

עו"ד נורית ישראלי: הוא כן צריך להגיש דוחות.

אופיר פינס-פז: מה הוא יכתוב בדוחות?

עו"ד נורית ישראלי: את ההכנסות וההוצאות שלו, בלי קשר למימון.

אופיר פינס-פז: מישהו יגיד: מגיע לי 100,000 שקלים, אני מוותר, לא רוצה?

אופיר פינס-פז: אני רוצה להבין את ההיגיון פה.

עו"ד נורית ישראלי: אין קשר הכרחי בין קבלת המימון להגשת הדוחות.

עו"ד נורית ישראלי: זה חוק שהבית הנכבד הזה חוקק.

אופיר פינס-פז: אז אנחנו נשנה אותו עכשיו.

עו"ד נורית ישראלי: כולם חייבים בהגשת דוחות.

אופיר פינס-פז: ולנהל את ענייניהם כמו שצריך.

אופיר פינס-פז: תסבירי לי למה אדם רציונאלי יבחר עכשיו, אחרי שהוא צריך לעמוד בחובות, לא לקבל את הזכויות.

עו"ד נורית ישראלי: כי לא היו לו הוצאות, כי הוא אדם צנוע.

אופיר פינס-פז: אז שיכתוב שלא היו לו הוצאות.

פטר וייס: אנחנו לא יכולים להתעלם מזה שבמועצות האזוריות היתה תקופת התום.

אופיר פינס-פז: אתה התמודדת?

פטר וייס: אני אתמודד בעתיד.

פטר וייס: חבר הכנסת שי חרמש, למשל, עבר כמה מערכות בחירות שלא היו מועמדים מולו, הוא לא ידע מה זה בחירות.

פטר וייס: במועצות האזוריות עדיין קיימת תקופת התום בחלק מהמועצות, לא יודעים עד הדקה ה-90 אם יש מתמודד.

פטר וייס: אין שום עניין להיכנס ולהתחיל לנהל את כל המערכת הבירוקרטית הזאת עם רואה-חשבון, עם יועץ משפטי, אם לא צריך.

פטר וייס: זאת הסיבה היחידה.

עו"ד נורית ישראלי: אבל יש פה אי הבנה.

עו"ד נורית ישראלי: הם חיים במצב המשפטי לפני השינוי שאפשר לקבל אחרי הבחירות.

עו"ד נורית ישראלי: המצב ההיסטורי היה שהיו שני מסלולים.

עו"ד נורית ישראלי: המועמד היה צריך להחליט מראש האם הוא רוצה מימון או לא.

עו"ד נורית ישראלי: אם הוא רצה מימון, הוא קנה לעצמו את המחויבות גם לפעול לפי הכללים ולפתוח חשבון ולנהל רואה-חשבון וכיוצא באלה דברים.

עו"ד נורית ישראלי: אם הוא ויתר מראש על מימון, הוא כביכול היה בן-חורין מכך.

עו"ד נורית ישראלי: אני אומרת "כביכול", כי לשיטתי כללי המנהל התקינים והשקיפות והנראות חייבו אותו גם אז לנהל את זה כמו שצריך.

עו"ד נורית ישראלי: אבל זה היה המצב ההיסטורי.

עו"ד נורית ישראלי: באו המועמדים עצמם ואמרו: אתם מעמידים אותנו במצב בלתי אפשרי, אתם מחייבים אותנו לנבואה.

עו"ד נורית ישראלי: אני אדע אם אני רוצה מימון או לא כשאדע מה תוצאות הבחירות, ולא קודם.

עו"ד נורית ישראלי: כי רק אחרי כן אדע אם כדאי לי או לא כדאי לי לקחת את המימון.

עו"ד נורית ישראלי: אז שינו את החוק ואמרו שאפשר עד חמישה ימים אחרי הבחירות להחליט אם רוצה מימון או לא.

אופיר פינס-פז: מה זה קשור לתוצאות הבחירות?

עו"ד נורית ישראלי: זאת לא היתה הנמקה שלי, זאת היתה הנמקה של אלה ששינו את החוק.

אופיר פינס-פז: אני שואל אותך עכשיו כמי שעומדת מול האנשים האלה.

עו"ד נורית ישראלי: אז הוא יידע כמה כסף עומד לרשותו.

עו"ד נורית ישראלי: יש קורלציה בין תוצאות הבחירות לרמת המימון.

עו"ד גילת רובין-שרון: הוא יכול לא לקבל בכלל מימון, אם הוא לא קיבל חצי מנדט.

שי חרמש: הוא מראש יודע, יש 49 שקלים לתושב.

שי חרמש: הוא לא יודע כמה יש לו?

אופיר פינס-פז: בשלטון המקומי בדרך כלל, בעיריות, אתה לוקח מקדמה ואחר כך אתה רואה.

שי חרמש: גם במועצות האזוריות.

עו"ד נורית ישראלי: זה אותו חוק בכל הרשויות המקומיות.

עו"ד גילת רובין-שרון: סכום המימון נקבע בהתאם למה שזכו בבחירות.

עו"ד גילת רובין-שרון: מי שלא קיבל אף מנדט למועצה, ברשות מקומית, לא מקבל אגורה.

אופיר פינס-פז: איך מממנים את הבחירות למועצות האזוריות?

עו"ד נורית ישראלי: לחלק אין בכלל הוצאות.

עו"ד גילת רובין-שרון: יש שתי שיטות.

עו"ד גילת רובין-שרון: האחת היא תרומות.

אופיר פינס-פז: אתם מממנים את מי שמתמודד לחברות במועצה או את מי שמתמודד לראשות המועצה?

עו"ד גילת רובין-שרון: למועצות אזוריות אנחנו מממנים את מי שמתמודד לראש המועצה האזורית.

אופיר פינס-פז: למה אתם לא עושים את זה בעיריות?

עו"ד גילת רובין-שרון: זה החוק.

עו"ד גילת רובין-שרון: החוק הוא מימון למועצה.

עו"ד גילת רובין-שרון: רק אם יש סיבוב שני יש גם מימון לראשי מועצות.

פטר וייס: מי שלא מגיע ל-20% לא מקבל מימון.

פטר וייס: כנראה שזאת הסיבה.

עו"ד נורית ישראלי: אני יכולה לספר את הטיעון, אני לא מכירה את זה מקרוב.

עו"ד נורית ישראלי: כמו שאמר חבר הכנסת הנכבד, אף פעם לא ניהלתי מערכה כזאת.

עו"ד נורית ישראלי: מה שטענו הוא מה שטען החבר הנכבד, שהכניסה לתוך המחויבויות של ניהול החשבון הנפרד וניהול החשבונות והפנקסים ורואה-חשבון ויועץ משפטי גוררת בחובה עלויות גדולות מאוד, שלא ברור אם בסופו של דבר יזכו לכיסוי על-ידי המימון הממלכתי.

עו"ד נורית ישראלי: לכן אדם רוצה להיות במצב שהוא לא יצטרך להמר ולעשות פרדיקציה של העתיד אם הוא רוצה או לא רוצה, מעין אלמנט של נבואה, אלא בדיעבד הוא יידע איפה הוא עומד.

אופיר פינס-פז: והוא יתחיל להוציא את הכסף אחרי שהוא יקבל אישור, חמישה ימים אחרי הבחירות?

אופיר פינס-פז: מה הקשקוש הזה?

עו"ד נורית ישראלי: לא אני חוקקתי את החוק הזה.

אופיר פינס-פז: זה קשקוש מקושקש.

אופיר פינס-פז: גם הנימוקים האלה מקושקשים.

אופיר פינס-פז: תחשבי מה את אומרת.

משה גפני: מה אתה רוצה ממנה?

אופיר פינס-פז: היא צריכה להבין במטריה.

משה גפני: אבל זה החוק.

אופיר פינס-פז: אני אבקש מימון אחרי הבחירות ואז אדע אם להוציא את ההוצאה?

אופיר פינס-פז: הרי הוצאתי את ההוצאה לפני חודשיים.

אופיר פינס-פז: תפעילו את הראש.

עו"ד נורית ישראלי: זה החוק שהבית הזה חוקק.

אופיר פינס-פז: אבל זה חוק מטומטם.

עו"ד נורית ישראלי: אבל הבקשה עכשיו זה להחמיר את הדבר ולא לשפר אותו.

אופיר פינס-פז: נכון.

אופיר פינס-פז: זאת בעיה גדולה מאוד.

אופיר פינס-פז: כשעושים דבר מטומטם, אחרי זה מוסיפים דברים מטומטמים על הדבר המטומטם.

משה גפני: למה אתה אומר את זה?

אופיר פינס-פז: משום שאי-אפשר לבקש בקשה למימון אחרי שהוצאתי את ההוצאה.

אופיר פינס-פז: זאת השטות הכי גדולה ששמעתי בחיים.

משה גפני: אני מתמודד למועצה אזורית קטנה.

אופיר פינס-פז: הוצאת או לא הוצאת?

משה גפני: הוצאתי.

שי חרמש: ייתכן שלא כדאי לבקש, כי ההוצאות להגיש את זה עולות יותר ממה שאקבל.

עו"ד נורית ישראלי: ההוצאות האלה קיימות ממילא.

משה גפני: הוצאתי 100,000 שקלים מכיסי.

משה גפני: ניצחתי בבחירות, אני ראש המועצה, ומגיע לי מימון.

משה גפני: אני עושה לעצמי את החשבון כמה עולה לי רואה-חשבון.

אופיר פינס-פז: אתה חייב בכל מקרה.

שי חרמש: אם אני לא מגיש את ההוצאות אני לא צריך שום דבר.

עו"ד נורית ישראלי: אבל אתה מגיש דוח למבקר המדינה.

אופיר פינס-פז: אומרת נציגת מבקר המדינה שבכל מקרה אתה חייב בדוח ובכל מקרה אתה חייב להתנהל על-פי הכללים ולפתוח חשבון בכל דבר.

עו"ד נורית ישראלי: אדוני היושב-ראש, במועצות אזוריות שבהן מספר בעלי זכות הבחירה קטן מ-5,000, לפי סעיף 18 לחוק אנחנו ממנים את רואה החשבון לעריכת הדוחות הכספיים של המועמדים, לא המועמד עצמו.

עו"ד נורית ישראלי: רק כשזה יותר מ-5,000 בעלי זכות בחירה המועמד עצמו צריך למנות.

עו"ד נורית ישראלי: לכן השינוי עלול לגרור מאתנו עוד רואה-חשבון ועוד מינויים ועוד הוצאות ועוד עלויות.

עו"ד גילת רובין-שרון: יש נושא של ערבות בנקאית.

עו"ד גילת רובין-שרון: כשמגישים בקשת מימון לפני הבחירות, המועמד צריך לצרף ערבות בנקאית שגובהה בגובה 110% מהמקדמה שהוא קיבל.

עו"ד גילת רובין-שרון: כשהוא מגיש את הבקשה אחרי הבחירות וכבר ברור שהוא יקבל כסף, הוא לא צריך לתת ערבות.

אופיר פינס-פז: עכשיו הבנתי.

אופיר פינס-פז: אילו שיטות.

עו"ד תומר רוזנר: אבל אז הוא לא מקבל מקדמה.

משה גפני: אבל אין לו הוצאה על ערבות בנקאית.

משה גפני: אבל מי שהיה ראש מועצה קודם לא צריך לתת ערבות בנקאית.

עו"ד נורית ישראלי: כל דחייה תדחה לאנשים את ה-15% יתרה, שגם עליה יש להם עלויות.

שי חרמש: אני מדבר על 24 יום, קצת פרופורציה.

שי חרמש: במקום חמישה ימים, 30 יום.

עו"ד תומר רוזנר: נציגת משרד הפנים, האם לדעתכם יש בהארכה מהסוג שמתבקשת כאן איזשהו חשש לאפליה או לפגיעה בשוויון הבחירות?

עו"ד גילת רובין-שרון: בשוויון הבחירות אני לא רואה פגיעה.

עו"ד גילת רובין-שרון: אם כולם יודעים את החוק, אין סיבה.

עו"ד תומר רוזנר: עכשיו זה חוק חדש שבדיעבד מחוקקים אותו בצורה רטרואקטיבית.

שי חרמש: מי שהגיש, הגיש.

שי חרמש: אין לו בעיה.

עו"ד גילת רובין-שרון: אם זה רטרואקטיבית, יכול להיות שיש מועמדים שלא הגישו בזמן, פנו בטלפון ונאמר להם שהם איחרו את המועד.

שי חרמש: אז בעבורם נועד העניין הזה.

עו"ד גילת רובין-שרון: אם הם ניהלו את הכול כמו שצריך עד עכשיו.

משה גפני: אבל אז תהיה בעיה למה רק מועצות אזוריות, למה לא מועצות מקומיות או עיריות.

משה גפני: צריך להחיל את זה על כולם.

עו"ד תומר רוזנר: כפי שאמר חבר הכנסת גפני קודם, חקיקה מהסוג הזה היא בעייתית מאוד.

עו"ד תומר רוזנר: היא גם פרסונאלית, מה שמאז שנות ה-50 אנחנו משתדלים לא לעשות ולעתים רחוקות נאלצים לעשות, ובמקרה הזה היא גם רטרואקטיבית.

עו"ד תומר רוזנר: כפי שציין חבר הכנסת חרמש, כבר פעמיים בעבר הבית הזה נזקק להוראות חוק דומות, גם לאחר הבחירות של 1999 וגם לאחר הבחירות של 2003.

עו"ד תומר רוזנר: שם דובר על מימון לסיעות בעיריות ובמועצות המקומיות ולא במועצות האזוריות.

עו"ד תומר רוזנר: אני חושב שכאשר באים לחוקק את החוק הזה צריך להתייחס לתופעה שאנחנו רואים אותה כתופעה שחוזרת על עצמה כמה פעמים ולשקול איזושהי הוראת קבע שתיתן אפשרות לשר הפנים בנסיבות מיוחדות, אם יוכיחו לו שנבצר מאדם להגיש במועד וכו', וגם להגביל את זה בפרק זמן סביר.

עו"ד תומר רוזנר: אנחנו נמצאים עכשיו יותר משישה חודשים אחרי הבחירות שאנחנו מדברים עליהן.

אופיר פינס-פז: איפה הייתם בדצמבר?

אופיר פינס-פז: איפה הייתם בינואר?

אופיר פינס-פז: יש עם זה בעיה.

שי חרמש: הפנייה הזאת באה אלי בסוף דצמבר.

שי חרמש: להגיש חוק ולהעביר אותו בלי פטור מחובת הנחה לא לוקח חודשיים.

אופיר פינס-פז: אבל יש גבול למה שאפשר לעשות.

שי חרמש: זה במסגרת הגבול.

שי חרמש: הבחירות קרו ב-27 בנובמבר, רצתי עם הגשת החוק הזה במהלך ינואר, נתקענו בפגרה באמצע והבאנו את זה ב-18 בפברואר לוועדת הכנסת, אחרי שזה עבר דרך הלשכה המשפטית, זה מינימום הזמן שאפשר.

משה גפני: זה לקריאה ראשונה?

שי חרמש: כן.

שי חרמש: טרומית זה עבר פה-אחד.

משה גפני: למה שלא תכתוב שיהיה שיקול דעת לשר הפנים?

שי חרמש: אני מוכן לכתוב הכול, אבל בואו נשחרר את זה.

שי חרמש: אנשים תקועים כרגע עם ערבויות בנקאיות ב-125,000 שקלים כל אחת.

שי חרמש: אם זה פעמיים קרה בעבר, כפי שאמר השופט, זה חוק שהציבור לא יכול לעמוד בו וכנראה שיש אתו בעיה.

שי חרמש: הרי אנשים לא אומרים שבכוונה הם לא יגישו ולכן אני מבקש שינוי חקיקה.

משה גפני: למה הם פנו אליך רק בדצמבר?

שי חרמש: כי הם הגישו בקשה ואמרו להם שהם איחרו.

עו"ד גילת רובין-שרון: הבחירות היו ב-27 בנובמבר.

עו"ד גילת רובין-שרון: היה ניסיון להעביר את זה דרך המפקח על הבחירות, והחוק לא מאפשר.

משה גפני: אתם תומכים בבקשה לשלם להם, אם הם עומדים בתנאים?

עו"ד גילת רובין-שרון: בסך הכול אנחנו מאוד ליבראלים בזה, ואם היתה לנו סמכות היינו מאפשרים לו.

משה גפני: לדעתי אתה צריך להוסיף בחוק שיהיה שיקול דעת לשר הפנים אחרי שיקבל נימוקים מראשי המועצות.

משה גפני: אחרת אתה נכנס לבעיה חוקתית.

שי חרמש: אם אתה נכנס כרגע עם נימוקים, לא נעביר את זה עד נובמבר, שנה שלמה.

שי חרמש: בעוד שלושה שבועות נכנסים לפגרת קיץ ואף אחד לא ידון בזה.

משה גפני: להפך, עם שיקול דעת אתה יכול להעביר את החקיקה מהר.

משה גפני: לדעתי גם ההתנגדות שלהם לא תהיה דרמטית כל כך.

שי חרמש: אבל אז יש שינוי בחוק.

משה גפני: אפשר לשנות בין הקריאה הטרומית לקריאה הראשונה, אם אתה לא משנה את הרעיון, מפני שזה עדיין לא חקיקה.

משה גפני: החקיקה מתחילה רק בקריאה הראשונה.

עו"ד תומר רוזנר: מה עמדת משרד המשפטים?

עו"ד מורן יבין: ועדת השרים לחקיקה החליטה לתמוך בהצעת החוק.

אופיר פינס-פז: אני חושב שצריך לנצל את ההזדמנות שיש כאן הצעת חוק כדי לתקן כמה תיקונים.

אופיר פינס-פז: צריך לאפשר שיקול דעת לשר הפנים במקרים כאלה ואחרים, בתוך זמן מוגבל של כמה ימים.

משה גפני: אבל צריך לנסח את זה באופן כזה שזה יחול על המקרים שהביא חבר הכנסת חרמש.

אופיר פינס-פז: אני לא בטוח שאפשר לאשר את המקרים הספציפיים האלה.

אופיר פינס-פז: עם כל הכבוד וההערכה, יש כאן בעיות קשות.

משה גפני: אבל אתה הולך עכשיו נגד ועדת שרים.

שי חרמש: זה בתמיכת משרד המשפטים, זה בתמיכת משרד הפנים, בתמיכת ועדת שרים לחקיקה ואפילו בתמיכתי.

שי חרמש: מה אתה רוצה עוד?

עו"ד מורן יבין: זאת לא היתה עמדת משרד המשפטים, זאת היתה עמדה של ועדת שרים.

עו"ד תומר רוזנר: אני רוצה לומר מה שמשרדי הממשלה לא יכולים.

עו"ד תומר רוזנר: בדרג המקצועי במשרדי הממשלה הם לא תמכו בהצעת החוק, והם רואים בה הצעת חוק בעייתית מאוד.

אופיר פינס-פז: אני לא רוצה שתהיה הדובר של משרד המשפטים.

עו"ד תומר רוזנר: היא לא יכולה להגיד.

אופיר פינס-פז: היא לא יכולה ואתה כן יכול?

אופיר פינס-פז: מאיפה הדמוקרטיה הזאת?

שי חרמש: הפקידים פה מנהלים את הנבחרים?

משה גפני: אדוני היושב-ראש, הוא צודק.

משה גפני: הוועדה צריכה לדעת את העמדות, עם כל הכבוד לוועדת שרים.

משה גפני: אני בעד לפתור את הבעיה הזאת, אבל צריך לדעת את העמדה המקצועית.

אופיר פינס-פז: אני מסכים אתך, אבל תפקידה לדעת את העמדה, לא להתחבא מאחורי ועדת שרים.

משה גפני: את באמת צריכה להגיד.

אופיר פינס-פז: תפקידך לומר את העמדה המקצועית.

אופיר פינס-פז: את צריכה להגיד: אני מחויבת לעמדת ועדת שרים, והעמדה המקצועית שלנו היא אחרת.

אופיר פינס-פז: בשביל זה את יושבת פה.

אופיר פינס-פז: תומר לא צריך להגיד את הדברים במקומך, את צריכה להגיד את הדברים.

אופיר פינס-פז: איש מקצוע בכל משרד צריך להתיישר עם החלטות הממשלה, אבל לא להסתיר את עמדתו.

אופיר פינס-פז: הוא אומר: עמדתי היא כזאת, ויחד עם זה העמדה המובילה היא עמדת הממשלה.

עו"ד מורן יבין: מה שהצגת כרגע, שיטת העבודה, היא לא עמדת המשרד.

אופיר פינס-פז: אז זאת שיטת עבודה שלא מגלה אמת לכנסת.

אופיר פינס-פז: אי-אפשר שלא למתוח עליה ביקורת.

עו"ד נורית ישראלי: אני רוצה לעזור לחברתי.

משה גפני: למה יש צורך בעזרה הזאת?

משה גפני: יש פה דבר שהוא לא תקין.

משה גפני: כאשר הייתי יושב-ראש ועדה לא אפשרתי דבר כזה.

משה גפני: יש עמדה של ועדת שרים, זה בסדר גמור.

משה גפני: אבל פה מדובר על הוועדה, שעם כל הכבוד לוועדת השרים אין לה עמדה בחוק.

משה גפני: העמדה שיש לה בחוק זה לוועדה שמכינה את החוק מבחינה מקצועית, וצריך להגיד את כל העמדות.

משה גפני: צריך להגיד את העמדות המקצועיות של משרד המשפטים, של משרד הפנים, של מבקר המדינה, ולהגיד שהעמדה של ועדת השרים היא עמדה אחרת.

משה גפני: ועדת השרים מתחבאת מאחורי ראש הממשלה, אנחנו לא יכולים להתחבא מאחורי אף אחד.

משה גפני: אפילו אני לא יכול להתחבא מאחורי מועצת גדולי התורה על דבר כזה.

עו"ד מורן יבין: הקשיים שעולים מהצעת החוק הוסברו כאן, גם על-ידי היועץ המשפטי של הוועדה וגם על-ידי נציגת מבקר המדינה.

עו"ד מורן יבין: אם זה יהיה בכותרת שזאת עמדת משרד המשפטים הקשיים לא ישתנו.

שי חרמש: אנחנו מדברים בסך הכול על הארכה של 25 יום, בגלל תקלה שקרתה כבר פעם שלישית.

שי חרמש: אז בואו נכניס דברים לפרופורציות.

שי חרמש: מדובר על שני מועמדים.

אופיר פינס-פז: למה אתה רוצה הארכה של 25 יום?

עו"ד נורית ישראלי: זה יוצא שבעה חודשים.

עו"ד נורית ישראלי: זה יהיה מהיום, זה לא יהיה מאז.

אופיר פינס-פז: אם אני אאשר הארכה של 25 יום, לא תעזור בזה בשום דבר.

אופיר פינס-פז: כי הבקשה מבחינתם לא הוגשה עד היום.

אופיר פינס-פז: יש פה בעיה רצינית.

עו"ד מורן יבין: צריך להדגיש שהחוק כבר תוקן פעם אחת והאריכו את זה מיום הבחירות לחמישה ימים, מכיוון שהיה קושי בהתארגנות.

אופיר פינס-פז: הדבר היחידי שאפשר לעשות בשלב הזה הוא לאפשר שיקול דעת לשר הפנים בעתיד לפתוח דברים מהסוג הזה ולתת עוד ימים, אם באמת יש הצדקה מבחינת מועמד שחלה או נבצר ממנו.

אופיר פינס-פז: זה יכול לקרות.

אופיר פינס-פז: אני בעד זה.

אופיר פינס-פז: אבל אני אומר לך, חבר הכנסת חרמש, אנחנו לא בנובמבר.

אופיר פינס-פז: אם היינו בנובמבר או בדצמבר, היה הרבה טעם לפנייה.

אופיר פינס-פז: אנחנו עכשיו ביוני.

שי חרמש: לא בגללם, בגללנו.

אופיר פינס-פז: אני לא מאשים מישהו, אני אומר שזאת העובדה.

אופיר פינס-פז: אנחנו שבעה חודשים אחרי הבחירות.

שי חרמש: נשים את העניין על השולחן.

שי חרמש: ראש מועצה בשער הנגב תחת קסאמים, לא הגיש את זה.

שי חרמש: הוא חייב היום 124,000 שקלים חוב אישי לבנק.

שי חרמש: זאת הבעיה שלו כרגע בעוטף עזה?

שי חרמש: ויצחק אליה בשדות-נגב, היה חולה ארבעה ימים, זאת הבעיה שלו, 84,000 שקלים?

שי חרמש: אתם יודעים על מה אתם מדברים?

שי חרמש: לוקחים חבר קיבוץ שנמצא בבעיות של הפצצות על הראש שלו, והוא צריך להתמודד עם 124,000 שקלים.

שי חרמש: אלון שוסטר הוא לא מהמפלגה שלי, אבל צריך גם שכל.

שי חרמש: איפה הוא חי כרגע?

שי חרמש: אז אחזור ואגיד לו שאי-אפשר לסדר את זה כרגע, שישלם את הכסף?

שי חרמש: על מה מדובר, על פתח-תקווה, על מועצה אזורית גזר?

אופיר פינס-פז: מה היתה הבעיה שלו?

שי חרמש: אלון שוסטר חייב היום 124,000 שקלים.

שי חרמש: הוא לא חבר שלי, הוא לא מהמפלגה שלי.

שי חרמש: הוא יודע שיש מימון בחירות, ובאמצע הבחירות הם נתקעו עם פינוי בכפר-עזה, עם קסאמים על הבית שלו, והוא לא הגיש את הדוח בזמן.

שי חרמש: הבנק מבקש שהוא יחזיר את 124,000 השקלים, והוא פנה למשרד הפנים, אבל משרד הפנים אמר לו שהוא לא בא בזמן.

שי חרמש: זאת מציאות של מלחמה, זאת הבעיה שלו כרגע ולא להתעסק עם הניירות האלה.

שי חרמש: האיש שחייב הוא ראש המועצה האזורית שער-הנגב, והאיש השני שחייב הוא איציק אליה שלא נבחר.

שי חרמש: קצת פרופורציה, גברתי היקרה.

שי חרמש: את חוזרת הביתה לירושלים, הוא צריך לתת תשובה אצלו בבית במפלסים.

שי חרמש: הוא יושב שעות תחת קסאמים וירי מרגמות, ואני אגיד לו שאין כסף ושילך לבנק וישלם.

אופיר פינס-פז: את יכולה לומר לנו בכמה זמן הוא איחר?

שי חרמש: ארבעה ימים.

עו"ד גילת רובין-שרון: אלי הגיעה פנייה שהיתה כשבועיים אחרי הבחירות.

עו"ד גילת רובין-שרון: היה עוד מישהו שפנה טלפונית, ולא בסמכותי לאשר מעבר לתאריכים ולכן הפניתי למפקח על הבחירות ומשם זה המשיך הלאה.

עו"ד גילת רובין-שרון: אבל אני יודעת על הפניות האלה.

עו"ד גילת רובין-שרון: זה לא מישהו שנזכר עכשיו, הוא נזכר באיחור קל.

עו"ד גילת רובין-שרון: אבל אני לא יכולתי לאפשר.

שי חרמש: עברתי את כל המסלול, נפגשתי עם השר.

שי חרמש: בסוף השר אמר לי: אין לי ברירה, לך לחקיקה.

שי חרמש: חודש וחצי ניסינו להציל את זה בדרך רגילה, אבל השר אמר שאין לו שיקול דעת.

שי חרמש: השר אמר לי ללכת לחקיקה.

אופיר פינס-פז: לנוכח הנסיבות המיוחדות, ולנוכח עמדת ועדת שרים לחקיקה, אני מעלה את הצעת החוק להצבעה בנוסח הזה בינתיים.

אופיר פינס-פז: יכול להיות שנצטרך לעשות בו שינויים.

עו"ד נורית ישראלי: אם כך, באופן שימזער את העלויות מבחינתנו, הקופה הציבורית תשלם גם על הדחייה הזאת, אולי אפשר לבדל את כלל הדוחות מהדוחות של המאחרים.

אופיר פינס-פז: אני לא רואה סיבה שהקופה הציבורית תשלם את הדבר הזה מבחינתכם.

עו"ד נורית ישראלי: הסברתי.

אופיר פינס-פז: אלה לא דברים שאי-אפשר לטפל בהם.

אופיר פינס-פז: בסך הכול מדובר בעוד שני מועמדים מתוך מאה.

אופיר פינס-פז: לא צריך לשנות את לוח הזמנים באופן דרמטי.

עו"ד נורית ישראלי: זה משנה.

עו"ד נורית ישראלי: עכשיו הכול גמור.

עו"ד נורית ישראלי: זה אמור להיות מוגש ב-27 ביולי, זה לא יהיה מוגש ב-27 ביולי.

אופיר פינס-פז: הרי אמרת שבין אם הוא מקבל מהקופה הציבורית ובין אם הוא איננו מקבל מהקופה הציבורית הוא צריך להגיש לכם את הדוחות.

עו"ד נורית ישראלי: אבל עכשיו הוא צריך להגיש חשבונות חדשים, כי כל החשבון שלא השתנה.

אופיר פינס-פז: או שהוא הוציא את הכספים או שלא.

אופיר פינס-פז: אני אף פעם לא מצליח להבין את הדבר הזה.

אופיר פינס-פז: או שהוא ניהל את המערכה או שלא.

אופיר פינס-פז: הרי הוא לא יכול לנהל את המערכה בדיעבד.

עו"ד נורית ישראלי: אבל יש לו מקור הכנסה אחר.

אופיר פינס-פז: עכשיו הוא עשה כנס וקודם הוא לא עשה כנס?

אופיר פינס-פז: אני לא מצליח להבין את זה.

אופיר פינס-פז: הדיווח צריך להיות דיווח שמחייב לגבי מערכת הבחירות, בין אם הוא מקבל בסוף 50,000 שקלים או 100,000 שקלים, תלוי בתוצאות הבחירות, זה בסדר.

אופיר פינס-פז: הרי כך זה נעשה בכל מקום, בכל רשות מקומית.

אופיר פינס-פז: אדם מתמודד והוא מדווח ומקבל על-פי התוצאה שלו.

אופיר פינס-פז: זה בסדר.

אופיר פינס-פז: למה זה לא נעשה פה אותו הדבר?

עו"ד נורית ישראלי: כי זה החוק.

עו"ד נורית ישראלי: הרי זה לא גחמה שלנו.

אופיר פינס-פז: אז אנחנו נצטרך לשנות את זה ולהתאים את החוק בצורה מסודרת לחוק שקיים בעיריות ובמועצות המקומיות.

עו"ד תומר רוזנר: זה אותו חוק.

אופיר פינס-פז: אם זה אותו חוק, אז מה הבעיה?

אופיר פינס-פז: אדם בעירייה יכול לבקש מימון רק אחרי שמסתיימת מערכת הבחירות?

עו"ד נורית ישראלי: כן, זה המודל.

אופיר פינס-פז: אז אם הכול אותו דבר, אז הכול אותו דבר.

אופיר פינס-פז: אז מה הבעיה?

אופיר פינס-פז: הוא חייב לדווח על פעולותיו האמיתיות ועל הוצאותיו האמיתיות, בין אם הוא מקבל את המימון בסוף ובין אם לא.

אופיר פינס-פז: הרי הוא לוקח סיכונים.

אופיר פינס-פז: כך זה בנוי בשלטון המקומי.

אופיר פינס-פז: לכן הוא מקבל מקדמה ולכן הוא יודע שהוא עלול להגיע למצב שהמדינה לא משלמת לו את ההחזר, כי הוא לא הגיע לתוצאה מסוימת, הוא לא הגיע למנדט.

אופיר פינס-פז: הדברים האלה ידועים.

עו"ד נורית ישראלי: אבל בסך הכול הוא לא מגיש את זה מיידית.

עו"ד נורית ישראלי: אם זה באמת היה מה שקורה עד הבחירות, אז ביום הבחירות או שבוע אחרי כן היה אפשר להגיש חשבונות.

עו"ד נורית ישראלי: מגישים חשבונות שלושה חודשים אחרי.

עו"ד תומר רוזנר: אותם שני מועמדים שמדובר עליהם כאן הגישו חשבונות?

עו"ד נורית ישראלי: כן.

עו"ד תומר רוזנר: אז כל מה שהם צריכים זה לתקן את החשבון ולהגיד שיש להם בזרם התקבולים עוד איקס כסף.

עו"ד נורית ישראלי: השאלה היא אם כל השאר צריכים לחכות עד שהם יגמרו לעשות את זה.

אופיר פינס-פז: תעשו בדיקה מסודרת, ואם הדבר הזה יהיה כרוך בהמתנה של כל היתר, בוודאי שלא נדרוש שהם ימתינו אלא נאפשר למבקר לפצל את הדוחות כדי שאחרים לא יינזקו חלילה.

אופיר פינס-פז: אין שום ספק.

אופיר פינס-פז: תבדקי את זה אצלכם במשרד ותראי את ההשלכות של זה.

עו"ד נורית ישראלי: זאת אומרת, אם זה יהיה כרוך בהארכת מועד לכלל המועמדים, יהיה פיצול.

עו"ד תומר רוזנר: מה שאומרת נציגת המבקר, ואת זה ראוי לשקול, הוא להגביל אותם לא רק בהגשת הבקשה אלא גם בתיקון של הדוחות שלהם.

עו"ד תומר רוזנר: הם צריכים להגיש תוך 30 יום את הבקשה, אבל מכיוון שהם צריכים גם לתקן את הדוחות וכו', צריך לתת להם זמן לעשות את זה.

אופיר פינס-פז: אני מניח שהם עשו את זה.

שי חרמש: הם עשו את זה, הכול גמור, הם רק הגישו את זה באיחור של ארבעה ימים.

שי חרמש: הם הגישו דוחות סגורים למשרד הפנים, ומשרד הפנים מנוע מלקבל אותם.

אופיר פינס-פז: אני מניח שינחו אותם האנשים הרלוונטיים במשרד מבקר המדינה מה הם צריכים לעשות, במידה שהם יצטרכו לעשות.

אופיר פינס-פז: דעתי לא נוחה מהצורך לחוקק את החקיקה הזאת בהוראת שעה.

אופיר פינס-פז: מצד שני, החוק הראשי כתוב לא נכון ולדעתי כן צריך לתת שיקול דעת לשר הפנים במקרים כמו המקרה הזה, שמדובר בראש מועצה משער-הנגב, שהוא במציאות שאנחנו לא יכולים להיות אטומים לה.

אופיר פינס-פז: אני יושב פה, אני לא מסוגל להיות אטום לדבר הזה.

אופיר פינס-פז: זה דבר שלא צריך לקרות, יש לזה תקדימים והחקיקה שונתה בעבר.

אופיר פינס-פז: צריך למצוא פתרון שהדבר הזה לא יצטרך לחזור אל שולחן הוועדה כמו שזה חוזר כל הזמן, על רקע שמישהו טעה ביומיים או בשלושה ימים.

אופיר פינס-פז: נכון שלא צריך לטעות גם ביום, אבל בסופו של דבר אלה כספים ציבוריים שכן מגיעים לו כמתמודד ובנסיבות שנוצרו, למרות שדעתי לא נוחה מהתיקון הזה, אני חושב שאם לא נחוקק אותו ייווצר עוול שהוא בלתי סביר.

אופיר פינס-פז: אני מעמיד את הצעת החוק הזאת להצבעה.

אופיר פינס-פז: אנחנו נוסיף לה שיקול דעת של שר הפנים, שיהיה תיקון קבוע.

אופיר פינס-פז: נכין את זה לקריאה ראשונה בצורה מסודרת.

אופיר פינס-פז: מי בעד הצעת החוק?

אופיר פינס-פז: מי נגד?

אופיר פינס-פז: מי נמנע?

אופיר פינס-פז: ה צ ב ע ה בעד – 1 נגד – אין נמנעים – 1 חבר הכנסת שי חרמש הצביע בעד, אני נמנע.

אופיר פינס-פז: החוק עבר.

אופיר פינס-פז: תודה רבה.