ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 562, 2008-06-12 08:30

מנחם בן-ששון: אנחנו בסדרת דיונים על חוק הספנות.

מנחם בן-ששון: הסוגייה היא סוגייה שעוסקת בביטחון כלי שיט ובאמנה הבינלאומית מ1988.

מנחם בן-ששון: לחוק עצמו יש 3 מוקדים מרכזיים, 3 מעגלי חוקים שנושקים זה לזה.

רננה שחר: המטרה העיקרית של החוק היא להצטרף לאמנה, ליישם את הוראות האמנה בדין הישראלי.

רננה שחר: מטרת הלוואי היא החלפת ההוראות, שהן היום הוראות בתקנות שעת חירום, בחקיקה עדכנית.

רננה שחר: המטרה של האמנה והפרוטוקול זה להלחם בתופעות של טרור ימי מתוך הבנה של החשיבות של הספנות הבינלאומית והסחר הבינלאומי של המדינות בעולם.

רננה שחר: המטרה של האמנה הזאת היא לנסות למנוע את הטרור הימי, או לטפל בתופעת הטרור הימי בכל מיני כלים.

רננה שחר: אני יכולה לדבר על 4 כלים עיקריים באמנה.

רננה שחר: כלי אחד הוא קביעת העבירות כנגד הטרור כעבירות בינלאומיות וכעבירות עם ענישה חמורה לצידן, שזה בסעיפים 3,4 ו-5 לאמנה.

רננה שחר: בסעיף 6 לאמנה יש את נושא חלוקת סמכויות השיפוט.

רננה שחר: מאחר והעבירות מהסוג הזה מערבות מספר סמכויות שיפוט של מספר מדינות, יש איזו שהיא קביעה של היררכיה באיזה מקרים מדינה יכולה לגבש סמכות שיפוט לגבי האמנה.

רננה שחר: יש כמה הוראות שהמטרה שלהן היא שהחשוד יובא לדין.

רננה שחר: זה חלק נוסף באמנה, שזה סעיפים 7,8,9,10 ו11 לאמנה.

רננה שחר: מעבר להבטחות שאותו אדם יועמד לדין, האמנה גם מגבשת הליכים לשיתוף פעולה ותיאום בין מדינתי של העברת מידע, של מנגנוני תיאום, של דיווח וריכוז של המידע לגבי העבירות של הטרור הימי.

מנחם בן-ששון: עד כמה האמנה היום עוזרת למדינות אחרות?

מנחם בן-ששון: עד כמה משתמשים בה?

מנחם בן-ששון: מה מידת הטרור הימי?

מנחם בן-ששון: מה ידוע לכם בדבר השימוש שנעשה באמנה מעבר לחתימה והדדיות בין המדינות?

שרה וייס-מעודי: האינטרס להצטרף לאמנה הוא אינטרס ברור.

רננה שחר: אני בטוחה שהנושא של איומים נבחן לגבי אוניות ישראליות.

מנחם בן-ששון: הבעיה הזאת פחות מטרידה.

מנחם בן-ששון: אני שואל אם מישהו נזקק לזה בעולם.

מנחם בן-ששון: תבדקו את זה.

שרה וייס-מעודי: יש תיקון לאמנה שמתייחס לתחום הגרעיני.

שרה וייס-מעודי: חשוב שישראל תצטרף לפני שהתיקון הזה נכנס לתוקף.

שרה וייס-מעודי: יש את הלחץ להצטרף.

אלי שטרנברג: יש תופעה של פיראטים.

אלי שטרנברג: זה נותן מענה לפיראטים.

אלי שטרנברג: הפיראטיות יכולה להיות על מנת לגנוב כסף, על מנת לגנוב מטען, על מנת לחטוף אוניות.

אלי שטרנברג: הכל יכול להיות בגלל בצע כסף.

אלי שטרנברג: זה גם יכול להיות בגלל בעיה של טרוריזם.

אלי שטרנברג: הפיראטיות הולכת וגוברת בעולם.

אלי שטרנברג: היא קיימת בממדים מדהימים.

מנחם בן-ששון: האם אנחנו נתקלים בפני בעיה כזאת?

אלי שטרנברג: עם השנים אנחנו מקבלים דיווחים מהארגון הימי הבינלאומי על כל מעשי הפיראטיים.

מנחם בן-ששון: השאלה אם משתמשים באמנה הזאת או בדברים אחרים.

מנחם בן-ששון: האם לא יכולים להשתמש בחוק הזה נגד אוניות שנמצאות לא במים הטריטוריאליים שלהן?

רננה שחר: האמנה קובעת עבירות של פגיעה בביטחון השייט על כלי שיט.

רננה שחר: נתבקשנו להתייחס לתחולת הדין הישראלי על כלי שיט ישראלי, לדין הישראלי על מתקנים במדף היבשת ולסמכויות קברניט כלי שיט.

רננה שחר: נתייחס גם לתחולת הדין על כלי שיט זר במימי החופים.

רננה שחר: מבחינת תחולת הדין הישראלי על כלי שייט ישראלי, סעיף 7ג לחוק העונשין, שקובע את העבירות לפי מיקומן, קובע שהעבירה נעברה בתוך שטח ישראל.

רננה שחר: שטח ישראל מוגדר כשטח ריבונות של מדינת ישראל, כולל רצועת מימי החופים שלה, וכן כלי השיט וכלי הטייס הרשומים בישראל.

רננה שחר: חוק העונשין חל בכלי השייט הרשומים בכלים ישראלים.

רננה שחר: סעיף 2א לפקודת שטח השיפוט והסמכויות, התש"ח 1948 קובע שכל כלי שיט או כלי טיס שרשומים בישראל יראו אותם לעניין השיפוט של בתי המשפט כאילו היו חלק משטח מדינת ישראל.

רננה שחר: סמכות השיפוט של בתי המשפט חלה בכלי שיט הרשומים בישראל.

רננה שחר: המצב לא משתנה אחרי חקיקת החוק.

מנחם בן-ששון: מה קורה בכלי שיט שהם תחת דגל ישראל אבל מאוישים באנשים שהם לא ישראלים?

מנחם בן-ששון: מה קורה בכלי שיט שהוא לא תחת דגל ישראלי אבל הוא מאויש באנשי צוות ישראלי?

רננה שחר: שני הדברים קיימים.

רננה שחר: סמכות השיפוט העיקרית היא הסמכות של מדינת הדגל.

רננה שחר: זה בלי קשר לאזרחות של אנשי הצוות המאיישים את כלי השיט.

רננה שחר: מדינת הדגל בים הפתוח היא בעלת סמכות השיפוט העיקרית.

אפרת רוזן: הדרישה על פי החוק זה כלי שרשום בישראל.

אפרת רוזן: אין התייחסות למי שנמצא בפנים.

מנחם בן-ששון: מה דינו של כלי זר שרב החובל הוא ישראלי?

רננה שחור: החוק הישראלי חל בתחולה פרסונאלית.

יפעת רווה: יש את סעיף 14 לחוק העונשין, שזה עבירות נגד אזרח ישראלי או תושב ישראל.

מנחם בן-ששון: איזה חוק חל בסיטואציה שבה רב החובל הוא ישראלי?

רננה שחר: חוק מדינת הדגל גובר.

רננה שחר: מדינת הדגל היא המדינה שהיא בעלת סמכות השיפוט העיקרית.

רננה שחר: החוק הישראלי הולך עם האזרח הישראלי, חל על האזרח הישראלי.

מנחם בן-ששון: ניקח מקרה של ספינה שהמדינה אליה היא שייכת לא חתומה על האמנה הזאת.

מנחם בן-ששון: מה המחויבויות של רב חובל שנתקל בבעיה שהחוק הזה עוסק בה?

אפרת רוזן: צריך להבחין בחוק בין פרק העבירות לשאר הפרקים.

אפרת רוזן: פרק העבירות חל על כל שיט, גם על כלי שיט זר.

אפרת רוזן: הסמכויות שניתנות לקברניט חלות רק על כלי שיט ישראלי.

מנחם בן-ששון: מי יבצע את המהלך של מעצר?

רננה שחר: בהגדרת כלי שיט ישראלי כלי שרשום בישראל זה כלי שמניף את דגלו וגם כלי שמצוות בצוות ישראלי.

רננה שחר: הכלי מצוות בצוות ישראלי על פי חוק רק כאשר החוק הישראלי יכול לחול.

מנחם בן-ששון: זה חלק מהחוק הבינלאומי?

רננה שחר: אם הכלי הוא בשליטה ישראלית ואין מניעה מבחינת חוקי הדגל, אז הוא יהיה מצוות בצוות ישראלי ממש כמו כלי שיט שמניף את דגל ישראל.

רננה שחר: מבחינת תחולת הדין הישראלי על כלים ישראלים המצב הוא כמו היום.

רננה שחר: אחרי החוק הוא ימשיך להיות אותו דבר.

רננה שחר: גם מבחינת תחולת הדין על כלי שיט זר במימי החופים אנחנו לא משנים.

רננה שחר: גם לפי סעיף 7ג לחוק העונשין, עבירה שמתבצעת במימי החופים היא עבירת פנים.

מנחם בן-ששון: כל הנפקות היא למים בינלאומיים בכלי שהוא לא ישראלי.

רננה שחר: תחולת הדין הישראלי על מתקנים במדף היבשת.

רננה שחר: יש את חוק השטחים התת ימיים, שקובע שהשטח התת ימי מחוץ למימי החופים שניתן לנצל הוא חלק מריבונות ישראל.

רננה שחר: זה סעיף א' לחוק.

רננה שחר: סעיף ב' לחוק אומר שהקביעה בסעיף א' אינה משנה את מעמדם של המים שמעל לקרקע הזאת.

רננה שחר: אנחנו בנושא הזה הסתמכנו על חוות הדעת של בני רובין ממשרד המשפטים.

רננה שחר: בסעיף 19 להצעת החוק מוצע לקבוע בצורה מפורשת שסמכויות שוטר על פי דין יהיו נתונות לגבי עבירות שבוצעו לפי החוק במתקן המצוי במדף היבשתי של ישראל.

רננה שחר: הנושא האחרון זה סמכויות קברניט כלי שיט.

רננה שחר: היום הסמכויות מפורטות בתקנות 9 עד 15 לתקנות שעת חירום (פיקוח על כלי שיט).

רננה שחר: הן מנוסחות בצורה יותר ישנה.

רננה שחר: היום כתוב שקברניט כלי שייט רשאי לנקוט אמצעי ביטחון סבירים.

רננה שחר: זה מחויב המציאות.

רננה שחר: יש יותר פירוט של הסמכויות ויותר מגבלות על הסמכויות שנובעות מדיני האכיפה כפי שהן היום במדינת ישראל

מנחם בן-ששון: מה זה יעשה לתקנות שעת חירום שאנחנו משתמשים בהן?

רננה שחר: אנחנו לא מבטלים את התקנות האלו.

רננה שחר: אנחנו משאירים את תחולתן לגבי כלי שיט צבאי במימי החופים בלבד.

מנחם בן-ששון: יש מגמה להשתמש בתקנות לשעת חירום רק לצרכים הנחוצים באמת.

מנחם בן-ששון: אם יש חוק כל כך יפה, למה לא לבטל את התקנות?

ורד זליכה: האמנה דנה בעבירות שמתבצעות בים הפתוח בלבד.

ורד זליכה: העמדה של משרד התחבורה הייתה שבמימי החופים קברניט כלי שיט אזרחי לא יידרש לסמכויות האלו ויזעיק את רשויות האכיפה הרלוונטיות.

ורד זליכה: אנחנו מבקשים להשאיר את הסמכויות האלו בכל הנוגע לכלי שייט צבאיים.

ורד זליכה: משרד התחבורה עובד על חקיקה חדשה שתקנה סמכויות מעצר וסמכויות אכיפה נוספות לחיילים ושוטרים.

ורד זליכה: כרגע אין חקיקה סדורה שמקנה את אותן סמכויות לחיילים.

מנחם בן-ששון: מה סמכויותיהם?

אפרת רוזן: הסמכויות נובעות מתקנות שעת חירום.

ורד זליכה: הסמכויות נובעות מתקנות ההגנה (שעת חירום) ומהחקיקה הזאת, שמקנה סמכויות מעצר במצב של סיכון ביטחון כלי השייט.

ורד זליכה: יש חסר בעניין הזה.

ורד זליכה: משרד התחבורה עובד על חקיקה בתחום הביטחון הימי.

מנחם בן-ששון: זאת אומרת שאתם לא בשלים לוותר היום על התקנות.

ורד זליכה: לצורך אותם מקרים חריגים.

מנחם בן-ששון: כמה השתמשתם בהן ב5 השנים האחרונות?

ורד זליכה: למיטב ידיעתי, לא נעשה שימוש.

מנחם בן-ששון: מחוץ למימי החופים אין לך בעיה משום שהחוק עונה על זה.

ורד זליכה: לאותם מקרים חריגים אנחנו מבקשים להשאיר את התקנות.

ורד זליכה: באנו בדין ודברים עם משרד התחבורה ועם משרד המשפטים.

רננה שחר: צריך להבין שמדובר בתקנות שמקנות סמכויות לקברניט להגן על הכלי שלו, זאת אומרת סמכויות לקברניט של כלי שיט של חיל הים להגן על הכלי שלו.

רננה שחר: אנחנו חשבנו שצריך לבטל , משרד הביטחון חשב שצריך להשאיר את זה.

מנחם בן-ששון: אני צריך לשמוע תפישה מושכלת מדוע לא צריך לבטל את התקנות.

בנצי דעבול: מעצם הפעלת כלי שיט מלחמתי במדינת ישראל נדרש הכלי להיכנס מעת לעת לנמלים שהם נמלים צבאיים ולנמלים שהם אינם נמלים צבאיים.

בנצי דעבול: אני מדבר על התרחיש של מימי החופים של מדינת ישראל.

בנצי דעבול: אם הפעולות שינקטו מתוקף הצורך לעשות הגנה עצמית והגנה על כלי השיט לא תהיינה מהירות והחלטיות עלול הכלי להיפגע, תכולתו והסביבה שלו.

מנחם בן-ששון: מר דעבול, מה איכפת לך לעבוד מכוח חוק ולא מכוח תקנה?

אפרת רוזן: אני מציעה שנשב עם הממשלה כדי לראות אם אפשר לדון בנושא.

אפרת רוזן: הצעת חוק הספנות (עבירות נגד ביטחון השייט הבין-לאומי ומתקנים ימיים), התשס"ה-2005 פרק א': הגדרות ותחולה 1.

אפרת רוזן: בחוק זה "בעל כלי שיט" – מי שרשום במירשם של מדינה כבעל כלי השיט, וכן החוכר או המפעיל של כלי השיט; "האמנה" – אחת מאלה: (1) אמנת רומא בדבר דיכוי פעולות בלתי חוקיות נגד ביטחון השיט, משנת 1988;

מנחם בן-ששון: האם ברגע שמחוקקים את החוק הזה אנחנו הופכים להיות מחויבים?

שרה וייס מעודי: צריך להצטרף לכל תיקון.

שרה וייס מעודי: כמובן שלדברים שהם לא מקובלים על מדינת ישראל אנחנו לא נצטרף.

אפרת רוזן: (2) הפרוטוקול בדבר דיכוי פעולות בלתי חוקיות נגד ביטחון מיתקנים ימיים המוצבים במדף היבשת, שנערך ברומא משנת 1988;"חוק המעצרים" – חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים), התשנ"ו-1996; "כלי שייט" – כהגדרתו בחוק הספנות (כלי שיט), התש"ך-1960; "כלי שייט ישראלי" – אחד מאלה: (1) כלי שיט ישראלי כהגדרתו בחוק הספנות (כלי שיט), התש"ך-1960; (2) כלי שיט המצוות באנשי צוות ישראלים כהגדרתם בחוק הספנות (ימאים), התשל"ג-1973 (3) כלי שיט צבאי; "כלי שייט צבאי" - כלי שיט של צבא הגנה לישראל או כלי שיט המסור לשליטתו של אדם בשירות צבא הגנה לישראל, המופקד עליו;

בנצי דעבול: מעת לעת אנחנו דורשים להשתמש בכלי שיט שלא נמצא בסדר הכוחות הצה"ליים.

בנצי דעבול: תהליך החכירה של הכלי הוא תהליך שנעשה דרך משרד הביטחון.

בנצי דעבול: הפיקוד על כלי השיט וצוותו הם של אנשי חיל הים.

מנחם בן-ששון: בהגדרה של רכב צבאי נכלל גם רכב שנמצא בגיוס מילואים.

מנחם בן-ששון: אם רכב גויס לצבא דינו כרכב צבאי.

אפרת רוזן: האם אין משהו שמקביל למצב האזרחי?

בנצי דעבול: יש כלי שייט שמשמשים להגנת מבואות נמל כנגד איומים.

בנצי דעבול: בשעת חירום הגיוס שלהם הוא גיוס צה"לי.

בנצי דעבול: אותם כלי שייט משמשים בקווי הגנה מסוימים כנגד איום תת מימי.

בנצי דעבול: יש את התרחיש של מילוי משימות שמטילה מדינת ישראל על משרד הביטחון ועל צה"ל.

בנצי דעבול: חיל הים נדרש, מעת לעת, לחקור כלי שייט ולהפעיל אותו על ידי אנשי צבא.

מנחם בן-ששון: השאלה שלי היא לא השאלה המבצעית אלא הגדרת כלי באשר הוא - רכב, כלי שיט או כלי תעופה שהצבא לוקח אותם.

מנחם בן-ששון: האם ברגע שהוא לוקח אותם הם לא הופכים להיות כלי צבאי באופן אוטומטי?

מנחם בן-ששון: האם אני צריך הסמכה חוקית להגדיר אותם ככלי צבאי?

ורד זליכה: גם בחוק הטייס (עבירות ושיפוט) יש הגדרה מקבילה.

ורד זליכה: כלי טיס צבאי הוא כלי טיס של צה"ל או כלי טיס המסור לשליטתו של אדם .

ורד זליכה: רצינו שתהיה כאן הרמוניה חקיקתית.

מנחם בן-ששון: מה קורה עם כלים של המשטרה?

איילת אלישר: אני לא רואה בעיה.

אפרת רוזן: האם כלי השייט המשטרתיים הם כלי שייט רשומים?

רננה שחר: הם כלי שייט.

רננה שחר: הם לא כלי שייט ישראליים.

אפרת רוזן: "מדינה חברה" – מדינה שהיא צד לאמנה; "מדף יבשתי" – קרקע הים ותת קרקע הים של השטחים התת-ימיים שמעבר לשטח המים הטריטוריאליים של מדינה, שהם ההמשך הטבעי של שטח אותה מדינה, עד לקצה שולי היבשת; "מיתקן ימי" – אי מלאכותי וכן כל מיתקן או מבנה המחובר לקרקעית הים באופן קבוע, המשמש למטרת מחקר או ניצול משאבים או למטרה כלכלית אחרת; "נמל" – כהגדרתו בפקודת הנמלים (נוסח חדש), התשל"א 1971; "נציג ישראלי" – נציג דיפלומטי או קונסולרי של ישראל במדינת חוץ; "קברניט" – מי שבידו הפיקוד החוקי על כלי השיט; לפי חוק הספנות, יש אפשרות שקברניט כלי שיט ישראלי יהיה גם מי שאינו ישראלי.

אפרת רוזן: השאלה היא לגבי מתן הסמכויות במצב כזה.

רננה שחר: חשבנו שנכון יהיה להעניק את הסמכויות האלו גם אם זה לא כל הצוות וגם אם זה כלי צבאי שמצוות בצוות זר.

אפרת רוזן: "קצין משטרה ממונה" – קצין ממונה כמשמעותו בסעיף 25(א) לחוק המעצרים, בתחנת המשטרה שבתחום אחריותה מצוי הנמל שאותו עתיד כלי השיט לפקוד; "קצין צבא ממונה" – קצין בצבא הגנה לישראל בדרגת סגן אלוף ומעלה, שראש המטה הכללי בצבא הגנה לישראל מינהו לענין חוק זה.

אפרת רוזן: תחולה 2.

אפרת רוזן: הוראות חוק זה יחולו רק לגבי שיט ומתקן ימי כמפורט להלן: (1) כלי שיט המפליג או המתוכנן להפליג בהפלגה שאינה מוגבלת לשטח המים הטריטוריאליים של מדינה אחת; (2) מיתקן ימי הנמצא במדף היבשתי של מדינה חברה.

אפרת רוזן: כיוון שהמשמעות והחשיבות של הקביעה של התחולה לגבי כל כלי שיט זה פרק העבירות ולא הפרקים האחרים, אולי כדאי לקבוע את זה במפורש בסעיף 2.

אפרת רוזן: סעיף 2 מאוד גורף, הוא לא מבטא את מה שהצעת החוק אמורה לבטא.

מנחם בן-ששון: את חוששת שיחילו את זה תחולה רחבה מידי?

אפרת רוזן: הוראות החוק לא חלות לגבי כל כלי שיט המפליג או המתוכנן להפליג, רק הוראות פרק ב' חלות על כל כלי שיט.

מנחם בן-ששון: האם זה מה שכתוב באמנה?

רננה שחר: פרק ג' וד' לא חלים על כלי שיט שמפליגים בהפלגות חופיות.

רננה שחר: הם לא חלים על המתקנים שמצווים במים טריטוריאליים.

רננה שחר: מבחינה זו סעיף 2 נכון לכל החוק.

רננה שחר: פרק ג' לא חל על סירת מנוע שרשומה בישראל.

אפרת רוזן: האם בגלל שזאת הפלגה שאינה מוגבלת לשטח המים?

רננה שחר: מדובר בכלים שמפליגים במימי החופים.

רננה שחר: סעיף 2 רלוונטי לכל החוק.

רננה שחר: יכול להיות שיש פה משהו שצריך יותר הבהרה מבחינה זו שפרק ב' חל על כל הכלים, פרקים ג' וד' חלים על כלים ישראלים בלבד.

אפרת רוזן: פרק ב': עבירות 3.

אפרת רוזן: המשתלט בכוח או באיומים, שלא כדין, על כלי שיט או על מיתקן ימי, דינו – מאסר עשרים שנים.

אפרת רוזן: נראה שפרק העבירות לוקח את פרק העבירות באמנה ועושה לו איזה שהוא תרגום.

אפרת רוזן: זה לא מבטא את מה שהעבירה באמנה אומרת.

אפרת רוזן: האמנה מדברת על כוח ואיומים, היא לא מדברת על איומים סתם.

אפרת רוזן: זה מסוג האיומים שהצעת החוק רוצה להתמודד איתם.

אפרת רוזן: קשה לחשוב על איומים מסוג אחר.

אפרת רוזן: חשבנו שצריך להבהיר את זה ולדבר על המשתלט בכוח תוך איום להפעיל כוח.

אפרת רוזן: היסוד של לא כדין חשבנו שמיותר.

אפרת רוזן: חשבנו שראוי לשקול את השימוש ביסוד העובדתי, את השימוש ביסוד ההתנהגותי של תופס.

אפרת רוזן: זה אומנם לא מופיע באמנה, אבל זה מופיע בחוק הטיס.

מנחם בן-ששון: איפה נמצאת הסנקציה של עשרים שנה במדרג הענישה שלנו?

יפעת רווה: אני לא רואה את הנזק כשכתוב רק איומים.

יפעת רווה: יכול להיות אולי מקרה שאנחנו לא חושבים עליו, שזה לאו דווקא כוח פיזי.

אפרת רוזן: עדיף להפליל את ההתנהגות בצורה מצמצמת ולא רחבה.

אפרת רוזן: השאלה היא מה זה משתלט.

אפרת רוזן: האם משתלט זאת שליטה מלאה על הכלי?

אפרת רוזן: סברתי שאם כותבים גם המשתלט או התופס זה מבהיר שהשליטה לא חייבת להיות שליטה מושלמת.

רננה שחר: אני מניחה שכשמשתלטים על כלי שיט זה ברגע שמשתלטים על הגשר שלו.

מנחם בן-ששון: אני מציע לקבל את מה שמציעה היועצת המשפטית.

מנחם בן-ששון: מה לגבי מדרג הענישה?

יפעת רווה: זה מקביל לעבירות של טייס.

איילת אלישר: יש עבירה של שוד ים של 20 שנה.

אפרת רוזן: סיכון כלי שיט 4.

אפרת רוזן: העושה אחד מאלה ומסכן בכך את ביטחון הפלגת כלי השיט, דינו – מאסר חמש עשרה שנים; עשה כן כדי לגרום למותו של אדם או כדי לגרום לאדם חבלה חמורה, דינו – מאסר עשרים שנה; (1) תוקף אדם הנמצא על כלי השיט; (2) גורם נזק לכלי שיט או למטענו; (3) מכניס לכלי השיט, בכל דרך שהיא, מכשיר או חומר העלול לגרום נזק לכלי השיט או למטענו; (4) גורם נזק לעזר ניווט או משבש את פעולתם התקינה; (5) מוסר מידע כוזב.

אפרת רוזן: סעיף 4 כולל בתוכו שתי עבירות שהן נפרדות.

אפרת רוזן: בעבירה שעונשה מאסר 20 שנה לא מדובר על נסיבות מחמירות לעבירה הראשית, אלא על עבירה אחרת שיש בה יסוד נפשי חדש.

אפרת רוזן: האמנה מדברת לא רק על מצב שהעושה אחת מההתנהגויות מסכן את ביטחון הפלגת כלי השיט, אלא גם על עבירות שעלולות לסכן את כלי השיט.

אפרת רוזן: מקריאת האמנה אני מבינה שאין אחידות מלאה.

אפרת רוזן: יש עבירות שמדברות על מסכן, יש עבירות שמדברות על מצב שעלול לסכן.

אפרת רוזן: סברתי שנכון לכסות את שני המצבים האלה.

אפרת רוזן: אנחנו מציעים שזה יהיה העושה אחד מאלה ומסכן בכך או עלול לסכן בכך.

אפרת רוזן: הערה שנייה נגעה ליסוד של ביטחון הפלגת כלי השייט.

אפרת רוזן: האמנה עצמה מדברת על ביטחון הפלגה.

אפרת רוזן: לא ברור אם ביטחון הפלגת כלי השיט יכלול גם את ביטחון כלי השיט.

אפרת רוזן: אם רוצים להגן על ביטחון כלי השיט מפני טרור ימי נכון לדבר על שני הדברים, גם על ביטחון הפלגת כלי השיט וגם על ביטחון כלי השיט.

רננה שחר: יש מצב שהכלי בנמל.

אפרת רוזן: אנחנו מדברים על מצב שנמצאים מחוץ למים הטריטוריאליים.

יפעת רווה: אפשר לכתוב את זה כחלופה.

בנצי דעבול: אני מסכים שייתכן שיהיה מצב בו תהיה פגיעה בביטחון השיט ולא פגיעה בביטחון כלי השיט.

בנצי דעבול: אם פגעת ביכולת התמרון שלו באזור מפרץ והכלי טיפס על כלים קטנים ופגע באנשים תמימים, אז פגעת בביטחון השיט.

בנצי דעבול: לכלי עצמו לא קרה כלום מזה שהוא טיפס על כמה אופנועי ים.

בנצי דעבול: זה מקרה שיכול ללמד למה ההרחבה הזאת נכונה.

מנחם בן-ששון: אנחנו נמשיך בפעם הבאה.